BERZEVICZY  GERGELY  KÉT  TANÍTÁSI  NYELVŰ  
KÖZGAZDASÁGI  SZAKKÖZÉPISKOLA

SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA

2010.
Tartalomjegyzék

I. fejezet
	Bevezetés
	1.	Az SZMSZ célja és tartalma………………………………………………....			3
	2.	Jogszabályi háttér……………………………………………………………		3
	3.	Az SZMSZ hatálya…………………………………………………………..		4

II. fejezet
	Intézményi alapadatok
	1.	Intézményi azonosítók………………………………………………………	5
	2.	Az intézmény tevékenységei………………………………………………..	5

III. fejezet
	Szervezeti felépítés
1.	A szervezeti egységek megnevezése……………………………………….	7
a.)	Vezetők, vezetőség…………………………………………………	7
b.)	Az intézmény gazdasági szervezetének felépítése…………………	14
c.)	A pedagógusok közösségei………………………………………...	18
d.)	A nevelő-oktató munkát segítő alkalmazottak……………………..	22
e.)	A tanulók közösségei………………………………………………	24	
f.)	Szülői szervezetek…………………………………………………	27
2.	A vezető és a szervezeti egységek közötti kapcsolattartás rendje…………	28
3.	A szervezeti egységek közötti kapcsolattartás rendje……………………..	30
4.	A külső kapcsolatok rendszere, formája és módja…………………………	32

IV. fejezet
	Működési rend
	1.	Az intézmény működési rendje…………………………………………….	33
	2.	A belépés és bent tartózkodás rendje………………………………………	36
	3.	Tanórán kívüli foglalkozások rendje……………………………………….	37
	4.	A felnőttoktatás formái………………………………………………….…	38
	5.	Az intézményi hagyományok ápolásával kapcsolatos feladatok…………..	38
	6.	Az intézményben folyó pedagógiai tevékenység ellenőrzésének rendje…..	39
	7.	A könyvtár működése…………..………………………………………….	41
	8.	Tankönyvrendelés, tankönyvellátás, tankönyvtámogatás………………….	42
	9.	Intézményi védő, óvó előírások……………………………………………	44
	10.	Egyéb rendelkezések………………………………………………………	49
	11.	Intézmény dokumentumainak nyilvánossága……………………………...	51

V. fejezet
	Zárórendelkezések
	Az SZMSZ hatálybalépése…………………………………………………….	52

Mellékletek
I.	Melléklet	Gyűjtőköri szabályzat……………………………………………	54
II.	Melléklet	Szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje........………………	57
III.	Melléklet	Adatkezelési szabályzat………………………………………….	63
Szervezeti és Működési Szabályzat

I. fejezet
Bevezetés
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. Törvény 40.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a Berzeviczy Gergely Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakközépiskola (1047 Budapest, Baross utca 72.) működésére, belső és külső kapcsolataira vonatkozó rendelkezéseket jelen Szervezeti és Működési Szabályzat (továbbiakban: SZMSZ) határozza meg.

1.	Az SZMSZ célja, tartalma

Az SZMSZ célja az intézmény jogszerű és zavartalan működésének biztosítása, a tanulói jogok érvényesítése, a szülők, tanulók és pedagógusok közötti kapcsolat formáinak kialakítása, az intézményi működés demokratikus rendjének biztosítása.
Az SZMSZ feladata, hogy a jogszabályokban megfogalmazottaknak megfelelően rögzítse az intézmény működésének szabályait, szabályozzon minden olyan kérdést, melyet a jogszabályok nem tartalmaznak.

2.	Jogszabályi háttér

Az SZMSZ szabályozási körét meghatározó jogszabályok:

•	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. Törvény (továbbiakban: Kt.) 
•	A nevelési – oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI.8) MKM rendelet (továbbiakban: R.)
•	Az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII: 30.) Korm. rendelet (továbbiakban: Ámr.)
•	A közalkalmazottakról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a közoktatási intézményben 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet (továbbiakban: Korm. r.) 
•	A tankönyvpiac rendjéről szóló 2001. évi XXXVII. törvény (továbbiakban: Tpr.) 
•	A tankönyvvé nyilvánítás, a tankönyvtámogatás, valamint az iskolai tankönyvellátás rendjéről szóló23/2004. (VIII.27.) OM rendelet 
•	A képzési kötelezettségről és a pedagógiai szakszolgálatokról szóló 14/1994. (VI.24.) MKM rendelet, amelyet 2010. aug.1-től hatályon kívül helyez a 4/2010. (I. 19.) OKM rendelet
•	Az iskolai rendszerű szakképzésben részt vevő tanulók juttatásairól szóló 4/2002. (II. 26.) OM rendelet 
•	A katasztrófák elleni védekezés és a polgári védelem ágazati feladatairól szóló44/2007. (XII. 29.) OKM rendelet

További, az intézmény működését meghatározó jogszabályok:

•	Az alapító okiratban foglaltakat megjelölt szerv vagy felügyeleti szerv 	által jóváhagyott SzMSz-ban részletezni kell Ámr. (13/A. § (3) bekezdés)
•	A Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló mindenkor hatályos törvények
•	az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. Törvény
•	nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi LXXVII. törvény
•	A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. Törvény 
•	A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. Törvény, amelyet módosított a 2009. évi CXXXV. törvény
•	A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. Törvény egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 5/1993. (XII. 26) MüM rendelettel 
•	A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2003. évi LXXXVI. Törvény 
•	A diákigazolványról szóló 17/2005. (II.8.) Korm. rendelet 
•	A Nemzeti alaptanterv kiadásáról szóló 130/1995. (X.26.) Korm. rendelet 
•	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. Törvény végrehajtásáról szóló 20/1997. (II:13.) Korm. rendelet 
•	Az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról szóló 100/1997. (VI:13.) Korm. rendelet 
•	A két tanítási nyelvű iskolai oktatás irányelvének kiadásáról szóló 26/1997. (VII: 10.) MKM rendelet 
•	A kerettantervek kiadásának és jóváhagyásának rendjéről, valamint egyes jogszabályok módosításáról szóló 17/2004. (V.20.) OM rendelet 
•	a szakképzés megkezdésének és folytatásának feltételeiről szóló 8/2006. (III. 23.) OM rendelet
•	a szakmai vizsgáztatás általános szabályairól és eljárási rendjéről szóló 20/2007. (V.21.) SZMM rendelet
•	az Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003. (XII. 27.) OM rendelet, valamint az Országos képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006. (II. 17.) OM rendelet
•	A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2003. évi LXXXVI. Törvény végrehajtásáról szóló 13/ 2004. (IV.27.) OM rendelet 
•	Az iskola egészségügyi ellátásról szóló 26/1997. (IX.3) NM rendelet
•	a munkaköri, szakmai, illetve személyi higiénés alkalmasság orvosi vizsgálatáról és véleményezéséről szóló 33/1998. (VI. 24.) NM rendelet
3.	Az SZMSZ hatálya

Az SZMSZ hatálya kiterjed az intézménnyel jogviszonyban álló személyekre, valamint mindazokra, akik belépnek az intézmény területére, használják annak helyiségeit, létesítményeit. Az SZMSZ előírásai érvényesek az intézmény területén a benntartózkodás ideje alatt, valamint az intézmény által külső helyszínen szervezett rendezvényeken a rendezvények ideje alatt.

II. fejezet
Intézményi alapadatok
1.	Intézményi azonosítók:
a)	Név: Berzeviczy Gergely Két Tanítási Nyelvű Közgazdasági Szakközépiskola
b)	Székhely: Budapest, Baross utca 72. 1047
c)	Alapító okirat száma:1658/2009 (X.12.).) Főv. Kgy.
d)	Alapító okirat kelte:2009. október 31..
e)	OM azonosító: 035427
f)	KSH azonosító: 15490940-802232201
g)	PIR azonosító: 490946
h)	Adóalanyiság: TM
i)	Adószám: 15490940-1-41
j)	Bankszámlaszám: 11784009-15490940-00000000

2.	Az intézmény tevékenységei
	a.	)Az intézmény alaptevékenységei:
Az intézmény tevékenységi körébe a KSH TEÁOR szerint a következők tartoznak:
5629 Egyéb vendéglátás
6820 Saját tulajdonú bérelt ingatlan bérbeadása, üzemeltetése
8531 általános középfokú oktatás
8532 Szakmai középfokú oktatás
Az intézmény szakágazati besorolása:
853 100 Általános középfokú oktatás

Az intézmény alap szakfeladata:
Nappali rendszerű szakközépiskolai nevelés, oktatás
Feladatmutató: 853121 
Forrás: állami költségvetésből és fenntartói hozzájárulásból

További szakfeladatok:
562913	Iskolai intézményi közétkeztetés
562917	Munkahelyi vendéglátás
853122		Sajátos nevelési igényű tanulók nappali rendszerű szakközépiskolai nevelése,
	oktatása
853124	Szakközépiskolai felnőttoktatás
853211	Nappali rendszerű, szakképesítés megszerzésére felkészítő iskolai oktatás
8535917	Napköziotthoni és tanulószobai foglalkozás (szorgalmi időben)
856099	Oktatási célok és egyéb feladatok
841901	Önkormányzatok és többcélú kistérségi társulások elszámolása

Az intézmény alap, illetve speciális feladatai:
Sajátos nevelési igényű (a megismerő funkciók, vagy a viselkedés fejlődésének organikus okra visszavezethető, vagy vissza nem vezethető tartós és súlyos rendellenességgel küzdő) tanulók integrált oktatása.

A jóváhagyott pedagógiai program szerint az évfolyamok száma:
szakközépiskola:
középiskolai évfolyamokon: 4 (9-12)
középiskolai évfolyamokon nyelvi előkészítő osztállyal: 5 (9-13)
középiskolai évfolyamokon két tanítási nyelvű oktatásban: 5 (9-13)

Az intézménybe felvehető maximális tanulólétszám:
nappali rendszerű képzés férőhelye: 460 
nem nappali rendszerű felnőtt oktatás férőhelye: 100

Szakmai képzés:
Szakmacsoport: 
Közgazdaság, Kereskedelem- marketing, üzleti adminisztráció
A Kt. 67.§ (5) bekezdése és a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. Törvény 2.§ (5) alapján a közgazdaság és a kereskedelem- marketing, üzleti adminisztráció szakmacsoportban a Károlyi Mihály Fővárosi Gyakorló Kéttannyelvű Közgazdasági Szakközépiskola készíti fel a szakképzési évfolyam követelményeire az intézményben végzett tanulókat. 

	b.)	Oktatáshoz kapcsolódó kiegészítő tevékenységek:
Intézményi vagyon működtetése a teljes kapacitás kihasználása érdekében a Fővárosi Önkormányzat vagyonáról, vagyontárgyak feletti tulajdonjog gyakorlásáról szóló mindenkori hatályos rendelet alapján.
Továbbképzések, önköltséges tanórán kívüli foglalkozások szervezése, egyéb oktatási tevékenység végzése.
Feladatmutató: 80226-3
Forrás: állami költségvetésből és fenntartói hozzájárulásból

	c.)	Vállalkozási tevékenység:
Az intézmény az állami feladatok ellátása mellett vállalkozási tevékenységet nem folytat.

III. fejezet
Szervezeti felépítés
1.	A szervezeti egységek (intézményi közösségek) megnevezése

a.) Vezetők, vezetőség

Az iskolavezetőség tagjai az igazgató és helyettesei:
•	általános igazgatóhelyettes;
•	szakmai igazgatóhelyettes;
•	a két tanítási nyelvű tagozat vezetője
•	gazdasági vezető;

Az iskola legfelsőbb vezetőtestületének tagjai rálátással vannak az iskola működésének egészére, ennek érdekében minden területről informálódhatnak. Tanácsaikkal és javaslataikkal segítik az igazgató és az iskolavezetés tagjainak munkáját, határidős feladatokra és határidőkre figyelmeztetik az érintetteket, az igazgatót az erre vonatkozó szabályzatban foglaltaknak megfelelően helyettesítik. Munkájukat az igazgató közvetlen beosztottjaként végzik. Tevékenységükről az igazgatót heti rendszerességgel - szükség esetén ennél gyakrabban - tájékoztatják. Munkájuk összhangban kell legyen az iskolai dokumentumokkal, a nevelőtestület határozataival, az igazgató döntéseivel és az iskolavezetés többi tagjának munkájával.

Felelősek:
•	A feladatokban megjelöltek végrehajtásáért.
•	Az irányításuk alá tartozó területek eredményes működéséért.
•	Az irányításuk alá tartozó terülteken folyó tevékenységek folyamatos ellenőrzéséért.
•	A rendelkezésre álló épületek, helyiségek, berendezések stb. rendeltetésszerű használatáért, a társadalmi tulajdon védelméért.
•	Az irányításuk alá tartozó terültekre vonatkozó jogszabályok és szabályzatok (tanügy-igazgatási, munkavédelmi, tűzvédelmi stb.) betartásáért.
•	Az irányításuk alá tatozó dolgozók részéről elhangzott javaslatok elbírálásáért, a megvalósítható javaslatokhoz szükséges intézkedések megtételéért.

Az igazgatóhelyettesek feladat- és hatásköreit - az iskolavezetőséggel való egyeztetést követően - az érintettek egyetértésével az éves munkaterv, a ténylegesen beindított osztályok, illetve tanulócsoportok, valamint a tantárgyfelosztás függvényében az igazgató átcsoportosíthatja. Az átcsoportosítás indoka – a szakmai területek szerinti feladatmegosztás lehetőség szerinti megtartása mellett – az arányos feladatmegosztás, munkaterhelés.
Az iskolavezetőség feladata tanácsadás, véleményezés. Ilyen minőségében együttműködik az igazgatóval, annak teljes feladat- és hatásköri területén. Az iskolavezetőség általában heti egy alkalommal vezetőségi értekezletet tart.
Az igazgató
[Kt. 54.§ (1)]

Az igazgató az intézmény egyszemélyi felelős vezetője, aki képviseli az intézményt, és e minőségében teljes körű aláírási jogosultsággal rendelkezik. 

Felelős különösen:
•	az intézmény szakszerű és törvényes működésért, irányításáért, takarékos gazdálkodásáért
•	az Alapító Okiratban megjelölt feladatok megvalósításáért,
•	a szakmai elméleti és gyakorlati képzés megszervezéséért
•	a pedagógiai munkáért, az intézmény ellenőrzési, mérési, értékelési és minőségbiztosítási rendszerének működéséért
•	a gyermek- és ifjúságvédelmi feladatok megszervezéséért
•	a tanulói balesetek megelőzéséért, a nevelő és oktató munka egészséges és biztonságos feltételeinek megteremtéséért
•	a tanulók rendszeres orvosi vizsgálatának megszervezéséért
•	a tanulói jogok biztosításáért
•	a pedagógiai és szakmai programban megfogalmazott feladatok figyelembe vételével az iskola szervezeti struktúrájának kialakításáért
•	az iskola dokumentumainak (SzMSz, házirend és a helyi tantervet magába foglaló pedagógiai program) elkészítéséért, jogszabály változás esetén módosításáért és jóváhagyásáért
•	az intézményben nyilvántartott és kezelt személyes és különleges adatok védelméért
•	nevelőtestületi értekezletek megszervezéséért, a tantestületi döntések előkészítéséért, a döntések végrehajtásának ellenőrzéséért, az intézményen belüli információáramlásért
•	a tanügy-igazgatási dokumentumok, nyilvántartások szabályszerű vezetéséért és azok ellenőrzéséért
•	a munka-, tűz-, és balesetvédelmi szabályok betartásáért

Dönt:	
•	Az intézmény működésével kapcsolatban minden olyan ügyben, amelyet a jogszabály vagy a Munkaügyi Szabályzat nem utal más hatáskörbe
•	mindazokban az ügyekben – mint elsőfokú tanügyi hatóság – amelyeket a jogszabályok a hatáskörébe sorolnak, így a tanulók felvételéről, átvételéről, a tanulócsoportok kialakításáról a fenntartó által engedélyezett csoport és létszámhatárokon belül, valamint a tanulók felmentéséről a kötelező iskolai foglalkozások látogatása alól, illetve mentesítéséről egyes tantárgyak esetén

Köteles továbbá:
•	előkészíteni és a nevelőtestület elé terjeszteni a nevelőtestület döntési jogkörébe tartozó dokumentumokat
•	irányítani a belső ellenőrzést
•	a rendelkezésre álló költségvetés alapján az intézmény működéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételeket biztosítani 
•	gondoskodni a fenntartói feladatok ellátásához szükséges adatok szolgáltatásáról 
•	tervezni és szervezni a nemzeti és az iskolai hagyományokhoz kötött ünnepek méltó megünneplését 
•	rendszeresen értékelni és elemezni a nevelő – oktató munka színvonalát és eredményességét 
•	a fenntartó részére éves beszámolót készíteni a tanév feladatainak végrehajtásáról 
•	a diákönkormányzat és a szülői szervezet jogszabályban rögzített jogainak érvényesülését és működési feltételeit biztosítani

Munkáltatói jogkörében:
•	kinevezi az intézmény dolgozóit és gyakorolja felettük a munkáltatói jogokat 
•	az alkalmazottak foglalkoztatására, élet és munka körülményeire vonatkozó kérdések tekintetében jogkörét a jogszabályban előírt egyeztetési kötelezettség megtartásával gyakorolja 
•	elkészíti a munkaköri leírásokat
•	gondoskodik az alkalmazottak továbbképzéséről

Kapcsolatot tart:
•	a fenntartóval
•	a munkavállalói érdekképviseleti szervekkel
•	a pedagógiai szolgáltatást és ellenőrzést ellátó intézményekkel 
•	a kamarákkal és a szakminisztériumokkal
A szabadidő szervező, az ifjúságvédelmi felelős, a diákmozgalmat segítő tanár, az iskolai könyvtáros és az osztályfőnöki munkaközösség vezetője az igazgató közvetlen irányítása alá tartozik.

Az általános igazgatóhelyettes (az igazgató első helyettese):

Hatáskörébe tarozik az elméleti oktatás munkaközösség-vezetőinek és pedagógusaink irányítása. 

Oktatási, képzési feladatai: 
•	a lemorzsolódás figyelemmel kísérése, s a csökkentésére teendő intézkedések előterjesztése 
•	a korrepetálások megszervezése, ellenőrzése 
•	szakkörök, tanórán kívüli tevékenységek szervezése 
•	az ösztöndíjasok listájának összeállítása

Tanügy-igazgatási, szervezési feladatai: 
•	az érettségi vizsgák szervezése, lebonyolítása 
•	az osztályozó, különbözeti és javító vizsgák megszervezése 
•	a tantárgyfelosztás elvi részének elkészítése, a szükséges egyeztetések elvégzése 
•	jogszabályok és a sajtó figyelése, az érintettek tájékoztatása a változásokról, illetve figyelemfelhívás
•	az iskolát potenciálisan érintő pályázatok figyelése, javaslat pályázatok írására, ilyenek készítése (készíttetése)
•	az órarend készíttetése, az ügyelet, a helyettesítési rend és a terembeosztás kidolgozása 
•	a tanügy-igazgatási és iskolán belüli tanügyi adminisztrációs és nyilvántartási feladatok irányítása és felügyelete
•	a túlórák elszámolása

A szakmai igazgatóhelyettes 

Hatáskörébe tartozik a szakmai munkaközösség munkájának irányítása, felügyelete és értékelése. Nevelési feladata a tehetséggondozás, a NAT-ban megfogalmazott kiemelt fejlesztési feladatok közül az aktív állampolgárságra nevelés és a gazdasági nevelés.
Oktatási, képzési feladatai: 
A szakmai versenyekre felkészítés, a versenyek szervezésének irányítása, tehetséggondozás, a stúdió munkájának irányítása.

Tanügy-igazgatási, szervezési feladatok: 
•	Az iskolában folyó szakmai orientáció és szakmacsoportos alapozás személyi és tárgyi feltételeinek biztosítása 
•	kapcsolattartás és szakmai együttműködés szakmai szervezetekkel, a TISZK központtal 
•	javaslattétel a tanév rendjére, az iskolai munkaterv elkészítése 
•	jogszabályok és a sajtó figyelése, az érintettek tájékoztatása az esetleges változásokról 
•	az iskolát potenciálisan érintő pályázatok figyelése, javaslat pályázat írására; 
•	a pedagógiai mérések koordinálása 
•	naplók ellenőrzése 
•	közreműködés a túlórák elszámolásában 
•	az intézmény elektronikus informatikai tevékenységének felügyelete 

A két tanítási nyelvű tagozat vezetője 

Hatáskörébe tartozik a tagozat működését érintő feladatok irányítása, az angol nyelvi munkaközösség munkájának irányítása és értékelése.

Oktatási, szakmai, képzési feladatok:
•	a tagozat óratervének és vizsgarendjének kidolgozása 
•	a pedagógiai program tagozatot érintő részeinek gondozása 
•	a tagozaton folyó speciális oktató tevékenység személyi és tárgyi feltételeinek biztosítása 
•	szakkörök, tanórán kívüli tevékenységek szervezése, tehetséggondozás

Tanügy-igazgatási, szervezési feladatok: 
•	a középiskolai beiskolázással kapcsolatos marketing tevékenység folytatása 
•	a beiskolázási folyamat, felvételi vizsgák beiratkozás szervezése 
•	a tagozat tantárgyfelosztásának elkészítése, tanmenetek elkészíttetése 
•	az iskolát potenciálisan érintő pályázatok figyelése, pályázatok elkészíttetése 
•	az iskola képkialakításának koordinálása 
•	a naplók ellenőrzése, 
•	közreműködés a túlóra-elszámolásban

A gazdasági vezető 

Felelős az állami vagyon megőrzéséért, a jogszabályokban előírt pénzügyi, gazdasági tevékenységért, a pénzügyi fegyelem megtartásáért. Közvetlenül irányítja a vezetése alatt álló gazdasági és gondnoksági dolgozók munkáját. Az iskola gazdasági, pénzügyi feladatainak ellátása terén az iskola igazgatójának helyettese. Fő feladata a takarékos gazdálkodás biztosítása, az iskola rendelkezésére álló anyagi eszközöknek az oktatás célját szolgáló legmegfelelőbb felhasználása.
Közvetlen tervezési, irányítási és ellenőrzési hatásköre és feladata:
•	az előírt szabályzatok és ügyrendek készítése, illetve aktualizálása;
•	hatáskörébe tartozó dolgozók munkaköri leírásainak készítése, a jó munkaidő-kihasználás és megfelelő munkafegyelem biztosítása mellett;
•	hatáskörének megfelelően irányítja, és teljes körűen ellenőrzi az iskolai vagyon kezelését, működtetését;
•	irányítja és ellenőrzi a gondnok és a beosztott technikai dolgozók munkáját;
•	szervező, irányító és ellenőrző feladatkörében beosztottjai szakmai problémáinak megismerése, bírálataival, elismerésével fejlődésük előmozdítása, önállóságuk, kezdeményező készségük támogatása, a kollegiális viszony kialakulásának ösztönzése;
•	a szabályzatok betartásával elkészíti az éves ütemterveket (leltározási ütemterv, selejtezési ütemterv, szabadságolási ütemterv)
•	az iskola igazgatójának irányításával elkészíti az éves költségvetési tervet és egyezteti a tantestülettel, aminek alapján gazdálkodik, biztosítva a számviteli, pénzügyi, bizonylati fegyelmet;
•	a MÁK közreműködésével gondoskodik a bér, az OEP és munkaügyi feladatok ellátásáról, azoknak a jogszabályokban előírt betartásáról;
•	tervszerűen gondoskodik az irányítása alá tartozó terület személyi feltételeinek biztosításáról;
•	a selejtezés szabályszerűségét biztosítja, a kiselejtezett eszközöket – a gazdaságosság szem előtt tartásával - a szabályzatnak megfelelően kezeli (értékesítés, egyéb hasznosítás);
•	a leltározási szabályzat alapján a leltározást megszervezi, annak megtörténte után értékel, elemez, szükség esetén intézkedést kezdeményez;
•	megszervezi s folyamatosan ellenőrzi a számviteli rendet, a lehetőségekhez képest naprakész állapotát biztosítja;
•	elkészíti az iskola számlatükrét, s azt szükség esetén módosítja;
•	félévkor és év végén elkészíti a beszámolójelentést, az ennek során tapasztalt eredményekről az igazgatót tájékoztatja, javaslatot tesz a gazdálkodás hatékonyságának javítása érdekében;
•	gondoskodik a pénzügyi-gazdasági, statisztikai adatszolgáltatás határidőre történő elkészítéséről, illetve elkészíttetéséről, valódiságáról; - a törvényi előírásoknak megfelelő adónyilvántartásokat vezet, a különböző adónemekre (ÁFA, SZJA stb.) vonatkozó bevallásokat, szükség esetén az utalásokat elkészíti, továbbítja, illetve a MÁK-nak információt szolgáltat;
•	feladata az állami vagyon megőrzése, az állami tulajdon védelme, előírásszerű kezelésének biztosítása, az esetleges kár felderítése, a kártérítési kötelezettség megállapítása;
•	az előírt szabályzatok és ügyrendek készítése, illetve aktualizálása;

A munkaközösség-vezetők jogai és feladatai:

•	törekednek az oktatás tartalmi és színvonalbeli egységesítésére;
•	véleményezik a szaktanárok tanmeneteit; észrevételeik megfontolása után hagyja jóvá azokat az igazgató;
•	a tanmenetek ütemes teljesítését figyelemmel kísérik, 
•	évente munkatervet készítenek, a munkaközösség tagjaival történt egyeztetés után;
•	a taneszközök beszerzésében segítséget nyújtanak;
•	a szakmai munkát koordinálják;
•	tervszerű óralátogatásokkal figyelemmel kísérik kollégáik munkáját;
•	új szaktanár felvétele esetén segítséget nyújtanak az iskola igazgatójának a pályázat elbírálásában;
•	szakmai tanácsaikkal segítik az új kolléga beilleszkedését;
•	kifogást emelhetnek egyik vagy másik szaktanár munkájának eredménytelensége miatt;
•	tájékoztatják a kollégákat a tanulmányi versenyekről, s megszervezik a tehetséges tanulók felkészítését versenyekre, illetve felvételi vizsgákra;
•	kapcsolatot tartanak a szakmai irányító szervezetekkel, az igazgatóhelyettesekkel együttműködve;
•	részt vesznek az iskola Pedagógiai programjának, illetve tantárgyi koncepciók, képzési programok kidolgozásában;
•	segítik, illetve támogatják a felvételi előkészítő tanfolyamok szervezését;
•	évfolyam felmérők íratásának megszervezésével segítik a tantárgyi követelmények egységesülését;
•	a záróvizsgákra való felkészítést koordinálják, s az eredményeket közösen értékeltetik kollégáikkal, az esetleges változtatásokra a javaslatot terjesztenek elő;
•	a területüket érintő pályázati lehetőségeket figyelemmel kísérik, s azokon való részvételt segítik;
•	részt vesznek a belső szabályzatok aktualizálásában, illetve javaslatot tesznek a változtatásra;
•	tanév végén értékelik munkájukat;
•	igény szerint munkaközösségi értekezleteket hívnak össze.
•	A munkaközösség-vezetők javadalmazása a Kjt. szerint történik

Az iskolavezetőség munkáját vezetői tanács segíti.

Ennek tagjai:
•	igazgató;
•	igazgatóhelyettesek, a gazdasági vezető és a tagozatvezető;
•	munkaközösség-vezetők;
•	közalkalmazotti tanács tagjai
A vezetői tanács konzultatív, tanácsadó csoport, üléseit általában havonta az igazgató hívja össze.
A vezetői tanács üléseire az igazgató további résztvevőket hívhat meg.

Az iskolavezetés helyettesítési rendje:

Az igazgató helyettesítési sorrendje:

a)	Általános igazgatóhelyettes
b)	Szakmai igazgatóhelyettes
c)	Tagozatvezető
d)	Gazdasági vezető

Az igazgató távolléte esetén a helyettesítő által gyakorolható jogkörök:
Három napnál rövidebb távollét (akadályoztatás) esetén az általános igazgatóhelyettes, annak akadályoztatása esetén a szakmai igazgatóhelyettes 
•	feladata korábbi szerződéses fizetési kötelezettség, lejáró határidő esetén történő teljesítése
•	utalványozási joga van folyamatos, illetve ismétlődő kötelezettségekre
•	számlaadási joga van bevételi tételeknél, korábbi szerződések teljesítése, vagy100 ezer Ft alatti tételeknél;
•	kötelező, határidős adatszolgáltatás hitelesítésére joga van, hatósági megkeresésre hivatalos válasz, kötelezően kiadandó munkaügyi, tanulmányi vagy egyéb dokumentumok hitelesítése.

Három napnál hosszabb, harminc napnál rövidebb idejű távollét esetén a fent felsoroltakon túlmenően a fenti helyettesítési sorrendben joga van
•	az iskola folyamatos működéséhez szükséges egymillió Ft-ot meg nem haladó kötelezettségvállalásra;
•	a folyamatos működést szolgáló, illetve a korábban kötött, lejáró pénzügyi tételek teljesítésére;
•	fegyelmi jogkör átvételére;
•	dolgozó által kezdeményezett közalkalmazotti vagy egyéb munkavégzésre vonatkozó szerződéses jogviszonyt érintő, a szerződő fél által kezdeményezett, változtatásról való döntésre;
•	legfeljebb 90 napra szóló közalkalmazotti vagy egyéb munkavégzésre irányuló jogviszony létesítése;
•	tanulói jogviszony létesítésére és megszüntetésére;
•	az iskola külső képviseletére, az adott időszakon belüli döntési határidő esetén teljes felhatalmazással.

Harminc napon túli távollét esetén az igazgatót a helyettesítő, a jogok és kötelezettségek teljesítésének teljes körében köteles helyettesíteni, kivéve az igazgató személyét érintő ügyeket. Ezért a tevékenységért a törvényben előírt igazgatói bérpótlék illeti meg a helyettesítőt.
Az iskola vezetésének ilyen módon történő átvételét a fenntartó felé három napon belül jelezni kell.
Az igazgató helyettesítését ellátó személy helyettesítésének rendje (a távollét időtartamától függően átvett jogkörök) megegyezik az igazgató helyettesítési rendjével.

Az igazgatóhelyettesek helyettesítési rendje

Az igazgatóhelyettes harminc napot meghaladó távolléte esetén az igazgató teljes jogkörrel felruházott helyettesítőt bíz meg, aki mind jogok (a munkáért járó illetményeket is beleértve), mind kötelezettség tekintetében igazgatóhelyettesnek minősül.
Az igazgatóhelyettes harminc napnál rövidebb akadályoztatása esetén a helyettesítést az iskolavezetés tagjai végzik.

A gazdasági vezetőt
•	utalványozási és számlaadási jogkörében helyettese helyettesíti – az igazgató hasonló jogkörének helyettesítése kapcsán leírtak szerint;
•	egyéb jogkörében a határidős és az iskola folyamatos működése szempontjából halaszthatatlan ügyekben teljes jogkörrel a helyettese, de az igazgató előzetes tájékoztatásával, kötelezettségvállalás esetén engedélyével helyettesíti;
•	harminc napot meghaladó távollét esetén az igazgató által írásban megbízott személy helyettesíti
A gazdasági vezetőt 3 napot meghaladó távollét esetén az analitikus könyvelő helyettesíti. Helyettesítési jogkörében hozott döntéseit, az igazgatóval előzetesen egyeztetni köteles.

b.)	 Az intézmény gazdasági szervezetének felépítése
A gazdasági ügyrend célja:
Az intézmény gazdálkodásával kapcsolatos feladatok egységes szerkezetbe foglalása, mely alapján a gazdasági feladatokat a gazdasági vezető közvetlen irányítása alatt működő - gazdasági csoport a vonatkozó jogszabályok betartásával elátja.
A gazdálkodás operatív szervezetének vezetője - gazdasági vezető - a gazdálkodás és pénzügyi feladatok tekintetében a költségvetési szerv vezetőjének helyettese.

A gazdasági ügyrend tartalmazza az intézménynek, mint önállóan gazdálkodó szervnek a gazdálkodásával kapcsolatos összes feladatát, azok munkakörökre való bontását. Rögzíti a gazdálkodási tevékenységek meghatározását, felelőseit.

A gazdasági szervezet működési rendje a költségvetési szervek tervezésének, gazdálkodásának, beszámolásának rendszeréről szóló 156/1995.(XII.26) Korm.r., valamint az ezt módosító 212/1996.(XII.23).Korm. r. előírásai alapján készült.

A gazdasági szervezet feladatait 14 fő engedélyezett közalkalmazotti létszámmal látja el, az intézmény vezetője mellett 1 fő iskolatitkár közalkalmazott működik.
Az intézmény ágazati azonosító száma: 853100
Az intézmény költségvetési elszámolási számlaszáma: 11784009-15494940
Az intézmény számlavezető pénzintézete: OTP Bank RT. Budapesti Önkormányzati Regionális fiók: 1051  Budapest, Báthory u. 9. 
Az intézmény adóazonosító száma: 15494940-1-41

A gazdasági szervezet alapfeladatai:
•	a költségvetés tervezésével, az előirányzat-felhasználással, előirányzat-módosítással kapcsolatos feladatok ellátása
•	a költségvetésben tervezett bevételek beszedésével, a kiadások teljesítésével kapcsolatos operatív feladatok, a pénzgazdálkodással, a pénzellátással kapcsolatos teendők ellátása
•	az üzemeltetéssel, a fenntartással, működtetéssel, a beruházással, a vagyon használatával és hasznosításával kapcsolatos teendők ellátása
•	a munkaerővel való gazdálkodás pénzügyi feladatainak végrehajtása
•	a számviteli törvényből és a költségvetési szervek számviteli feladatait szabályozó kormányrendeletből adódó feladatok végrehajtása
•	a beszámolással, az éves zárszámadással és évközben a gazdálkodásról tájékoztatók elkészítése, valamint egyéb adatszolgáltatási feladatok elvégzése
•	a pénzügyi-gazdasági munkafolyamatokba épített belső ellenőrzés végrehajtása 

Tervezési feladatok:
-	az intézménynek tervére vonatkozó személyi, szervezeti, tárgyi feltételeinek, az ehhez szükséges szakmai feladatellátás pénzügyi feltételrendszerének - kiadások és intézményi bevételek számbavétele,
-	az intézmény feladatait jellemző mutatószámok kidolgozása,
-	az önkormányzati költségvetési rendelettervezetnek az iránymutatása alapján az intézmény kiadási és bevételi előirányzatok kidolgozása a költségvetési évre, figyelembe véve az előző évi teljesítési adatokat, az intézményi belső ellenőrzési, illetve revíziós megállapításokat, javaslatokat,
-	az intézmény költségvetési évre vonatkozó létszámkeretének kidolgozása,
Az elemi költségvetést az intézmény vezetője hagyja jóvá.

A költségvetési terv végrehajtásával kapcsolatos feladatok: 
•	a fenntartó által jóváhagyott keretszámok alapján a feladatokra megtervezett kiadások és bevételek végrehajtása
•	a bevételek beszedésére meg kell tenni a szükséges intézkedéseket: az intézményt megillető fizetési kötelezettségeket - bevételei előírás - névre szólóan nyilvántartásba kell venni
•	a befizetések nyilvántartásba vétele, teljesítésének elszámolása, a bevételek realizálásának figyelemmel kisérése
•	kötelezettségvállalás: írásos formában, figyelemmel kell lenni arra, hogy a forrás rendelkezésre álljon, a kötelezettségvállalás a leggazdaságosabb, racionális megoldás legyen
•	a kötelezettségvállalást az arra jogosult személy ellen jegyzi
•	a kötelezettségvállalás teljesülése esetén az arra jogosult személy érvényesíti azt
•	az érvényesítés után kerül sor a kiadás teljesítésére utalványozás alapján
•	adóalanyi feladatok elvégzése: az esetleges ÁFÁ -val kapcsolatos ügyintézés

A gazdasági szervezet részletes feladatait a Gazdasági Ügyrend tartalmazza, a gazdálkodással összefüggő egyéb belső szabályzatokkal együtt az SZMSZ függelékeit képezik.

A gazdasági szervezet felépítése:
•	gazdasági vezető	1 fő
•	könyvelő - pénzügyi előadó	1 fő
•	bér- és munkaügyi előadó	1 fő
•	pénztáros	1 fő
•	rendszergazda	1 fő
•	gondnok	1 fő
•	karbantartó	1 fő
•	takarítók	3 fő
•	konyhai kisegítő dolgozók	1 fő
•	portások	2 fő
•	kézbesítő	1 fő

Az intézmény vezetőjének közvetlen segítő munkatársa az iskolatitkár.

Az iskola igazgatójának - mint egyszemélyi felelős vezetőnek - gazdasági feladatai:
•	a gazdasági apparátus ügyrendjének jóváhagyása
•	kötelezettségvállalás a következő területeken:
•	munkaügy és bérgazdálkodás: pedagógusok és egyéb közalkalmazottak kinevezési, és egyéb alkalmazási okiratai
•	karbantartási és felújítási munkák
•	vállalkozási, szállítási szerződések
•	előirányzat felhasználási jogkör gyakorlása
•	utalványozási jogkör gyakorlása
•	az intézményi költségvetés jóváhagyása
•	az intézményi beszámolók jóváhagyása
•	vezető állású gazdasági dolgozó kinevezése
•	belső ellenőrzés megszervezése, funkcionálásának biztosítása
•	vezetői ellenőrzési feladatok ellátása
•	a dolgozók munkakörülményeinek, munkavédelmének jóváhagyása

A gazdasági vezető feladatai:
•	a gazdasági szervezet közvetlen irányítása
•	a gazdasági szervezet ügyrendjének és munkaköri leírásának elkészítése
•	a gazdasági szervezet munkájának megszervezése, ügyrendi beosztása, a folyamatos, munkafolyamatba épített ügyviteli ellenőrzés megszervezése
•	az intézmény költségvetésének és beszámolójának összeállítása, indoklásának elkészítése 
•	az intézmény vezetőjének megbízása alapján gazdasági ügyekben az intézmény képviselete külső szerveknél
•	a számvitel megszervezése és irányítása
•	a költségvetés végrehajtásának irányítása és figyelemmel kisérése
•	minden olyan jelentős gazdasági feladat irányítása és végrehajtásának ellenőrzése, melyet az igazgató a hatáskörébe utal
•	létszám és bérgazdálkodás jogszabály szerinti lebonyolítása
•	a szakmai szervezeti egységek gazdasági munkájához iránymutatást ad, ellenőrzi azt
•	szervezi, irányítja és ellenőrzi a vagyonvédelem körébe tartozó feladatokat, és azok végrehajtását
•	figyelemmel kíséri a munka- és tűzvédelmi előírások megtartását

Gondnok feladata:
•	anyag és készletbeszerzés
•	épületgondnoki tevékenység végrehajtása
•	szállítási feladatok ellátása
•	tálalókonyha ellenőrzése, élelmezési szabályok megtartásának ellenőrzése
•	karbantartási munkák kiadása a karbantartónak, a munka ellenőrzése
•	külső kivitelezői munka elvégzésének ellenőrzése, és igazolása
•	takarító - portás személyzet munkájának kiadása, a végrehajtás ellenőrzése
•	a selejtezés, leltározás előkészítése, a munkában való részvétel

Könyvelő - pénzügyi előadó feladatai:
•	beérkezett számlák nyilvántartása, átutalások elkészítése
•	a házipénztár működésének folyamatos ellenőrzése
•	analitikus bevételi előírások vezetése
•	a beszámolójelentés számszaki részének elkészítésében való részvétel
•	a selejtezés, leltározás előkészítésében és végrehajtásában való részvétel
•	kimenő számlák elkészítése, formai-tartalmi ellenőrzése
•	energia jelentés elkészítése
•	tartozásállomány figyelése, jelentése
•	számviteli feladatok
•	bevételek és kiadások teljesítésének főkönyvi számlakijelölése
•	havi zárlati kimutatás elkészítése

Bér- és munkaügyi előadó feladatai:
•	elvégzi a munkaerő-forgalommal, ill. a dolgozók illetmény előmeneteli rendszerével kapcsolatos feladatokat 
•	nyilvántartást vezet az intézményi közalkalmazottakról és egyéb jogviszonyban foglalkoztatottakról, és a részükre járó illetményekről
•	elvégzi a munkaügyi adatszolgáltatást a költségvetési terv- és beszámoló készítéséhez
•	előkészíti a nyugdíjazáshoz szükséges okmányokat, és adatszolgáltatásokat
•	az adóév végével a FÁKISZ körlevélben foglaltak alapján részt vesz az év végi adóbevallások előkészítésében
•	elvégzi az intézményi helyi kifizetések számfejtését
•	közalkalmazottak nyilvántartása, a nyilvántartások naprakész vezetése

Pénztáros-könyvelő feladatai:
•	házipénztári pénzkezelési feladatok ellátása
•	szigorú számadású nyomtatványok kezelése
•	a készletek és tárgyi eszközök bevételezése, nyilvántartása
•	nyilvántartási feladatok, 
•	adminisztrációs feladatok
Karbantartó feladatai:
•	karbantartási, javítási munkák elvégzése
•	központi fűtés karbantartása, felügyelete, stb.
Az iskolatitkár feladatai:
•	postabontás, iktatás, irattározás, postázás
•	leírási és sokszorosítási teendők ellátása
•	tanulókkal kapcsolatos ügyintézés: hiányzás-bejelentések továbbítása az osztályfőnökök felé, iskolalátogatási igazolások kiállítása, beiskolázással kapcsolatos feladatok ellátása, felvételi előkészítőre történő jelentkezések elfogadása, 
•	beírási naplók vezetése
•	telefon, fax kezelése

A belső ellenőrzési kötelezettség, az ellenőrzést végző személy jogállása, feladatai: 
Az Államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. Törvény 121.§ (1) bekezdés, továbbá az Ámr. 145/A§, valamint a 193/2003. Kormányrendelet tartalmazza az intézményünkre vonatkozó belső ellenőrzés megszervezésével kapcsolatos előírásokat, az ellenőrzést végző személy jogállását, feladatait. A belső ellenőrzési feladatok ellátásával az intézmény vezetője külső szakértőt bíz meg, aki a stratégiai terv, a kockázatelemzésen alapuló középtávú ellenőrzési terv és az éves munkaterv alapján végzi munkáját. Az éves ellenőrzési tervet minden év november 15-ig kell összeállítania, és – az intézményvezető jóváhagyása után – a jegyzőnek megküldenie.
Az ellenőrzési terv tartalmazza:
•	a tervet meghatározó elemzéseket, különös tekintettel a kockázatelemzésre
•	a tervezett ellenőrzések tárgyát
•	az ellenőrzések célját
•	az ellenőrizendő időszakot
•	a szükséges ellenőrzési kapacitás meghatározását
•	az ellenőrzések módszereit, típusát
•	az ellenőrzések ütemezését
•	az ellenőrzött szerv, szervezeti egységek megnevezését

Az intézmény belső ellenőre minden év február 15-ig elkészíti éves ellenőrzési jelentését, azt az intézményvezető jóváhagyja, majd február 28-ig elküldi a fenntartónak.
Az SzMSz melléklete tartalmazza a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjét.

c.) A pedagógusok közösségei

Az intézményi közösségek, szervek jogosultságaik alapján vesznek részt az intézmény vezetésében és működésében.
Az egyes közösségeket, illetve azok képviselőit jogszabályokban meghatározott esetekben:
•	részvételi,
•	véleményezési,
•	egyetértési,
•	döntési,
•	vétójog illeti meg

A nevelőtestület
[Kt. 57. §. (1, 2), 102. § (3), MKM 29. §]

A nevelőtestület az iskola pedagógusainak közössége, nevelési és oktatási kérdésekben az intézmény legfontosabb tanácskozó és határozathozó szerve. A nevelőtestület tagja az iskola valamennyi pedagógus munkakört betöltő alkalmazottja, valamint a nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő, felsőfokú végzettségű alkalmazott, így a gazdasági vezető.
A nevelőtestület döntési jogkörét értekezletein gyakorolja.

A nevelőtestület értekezletei
A tanév során a nevelőtestület az alábbi állandó értekezleteket tartja:
•	tanévnyitó értekezlet, tanévzáró értekezlet,
•	félévi és év végi osztályozó értekezlet,
•	félévi értekezlet,
•	a fenntartó által előírt gyakorisággal nevelési értekezlet.

Az állandó értekezleteken kívül az iskolavezetőség a hatékony információ-csere érdekében szükség szerint összehívhat tantestületi megbeszélést.
Rendkívüli nevelőtestületi értekezletet kell összehívni, ha ezt az intézmény igazgatója vagy a tantestület egyharmada kéri, illetve azt az iskolai szülői szervezet vagy a diákönkormányzat kezdeményezi 
Az értekezleten jegyzőkönyv, döntést nem igénylő kérdések tárgyalásánál emlékeztető készül. A jegyzőkönyv a határozatokat sorszámmal ellátva, szó szerint tartalmazza.
Az iskola nevelőtestülete dönt nevelési és oktatási kérdésekben, az iskola működésével kapcsolatos ügyekben s minden más esetben, amit a törvény, illetve jogszabály meghatároz számára, egyébként pedig véleményező és javaslattevő jogkörrel rendelkezik.

A nevelőtestület döntési jogkörébe tartozik:
•	a Pedagógiai program és módosításának elfogadása;
•	a Szervezeti és működési szabályzat és módosításának elfogadása;
•	a Pedagógiai program, valamint az SzMSz jóváhagyásának megtagadása esetén, a döntés ellen a bírósághoz történő kereset benyújtása;
•	hogy az iskola helyiségeit használatra kinek engedi át;
•	az iskola éves munkatervének elkészítése, elfogadása;
•	az iskola munkáját átfogó elemzések, értékelése, beszámolók elfogadása;
•	a nevelőtestület képviseletében eljáró pedagógus kiválasztása;
•	a Házirend elfogadása;
•	a tanulók magasabb évfolyamba lépésének megállapítása;
•	a tanulók fegyelmi ügyeiben való döntés, a tanulók osztályozóvizsgára bocsátása;
•	az intézményvezetői pályázathoz készített vezetési-programmal összefüggő szakmai vélemény kialakítása;
•	az Alapító okiratban foglaltak szerint, az iskola alapfeladatán kívüli anyagi - haszonszerzésre irányuló tevékenység indítása, igénybevétele, feltételeinek meghatározása, a bevétel felhasználási jogcímének megállapítása;
•	jogszabályban meghatározott más ügyek

A nevelőtestület véleményt nyilváníthat vagy javaslatot tehet az iskola működésével kapcsolatos valamennyi kérdésben. Ki kell kérni a nevelőtestület véleményét a tantárgyfelosztás elfogadása előtt, az egyes pedagógusok külön megbízásainak elosztása során, valamint az igazgatóhelyettesek megbízása, illetve a megbízás visszavonása előtt. A nevelőtestület egyes jogkörét átruházhatja személyekre, szervekre, illetve más közösségekre. Ennek során a feladatkörébe tartozó ügyek előkészítésére, vagy eldöntésére meghatározott időre, vagy alkalmilag, bizottságot hozhat létre.
Az átruházott jogkör gyakorlója köteles a nevelőtestületet tájékoztatni - a félévi és év végi nevelési értekezleten - az elvégzett munkáról.

A nevelőtestület átruházza a következő jogköreit: 
•	az igazgatóra ruházza az intézmény helyiségeinek használatra való átengedésével kapcsolatos döntési hatáskörét
•	a szakmai munkaközösségre ruházza a tantárgyfelosztás előtti, a pedagógusok külön megbízásainak elosztásával kapcsolatos, valamint az iskolai felvételi követelmények meghatározásához biztosított véleményezési jogkörét.
•	Az osztályban tanító nevelők közösségére ruházza a tanulók magatartásának és szorgalmának minősítésével, a tanulók továbbhaladásával, osztályozóvizsgák engedélyezésével kapcsolatos döntési jogkörét. 
Az átruházott jogkör gyakorlója a nevelőtestületet tájékoztatni köteles azokról az ügyekről, döntésekről, amelyekben a nevelőtestület megbízásából járt el a tanévzáró tantestületi értekezleten, illetve a félévi értekezleten. 
A nevelőtestület nem ruházhatja át a nevelési, illetve pedagógiai programmal, a minőségirányítási programmal, az SzMSz-szel és a házirenddel kapcsolatos döntési jogosítványait, azaz
•	az elfogadást
•	a módosítást
•	a jóváhagyás elleni döntés elleni kereset benyújtásáról való döntést.

Munkaközösségek
[Kt. 58. §, MKM 30. §] 

Az iskola pedagógusai szakmai munkaközösségeket hozhatnak létre a törvényben meghatározott módon. A munkaközösség szakmai, módszertani kérdésekben segítséget ad a nevelési-oktatási intézményben folyó nevelő és oktató munka tervezéséhez, szervezéséhez, ellenőrzéséhez. A munkaközösséget az azonos szakterületen tanító pedagógusok csoportja alkotja. A pedagógusok tantárgyfelosztástól függően alkotnak munkaközösséget. A testnevelők a természettudományi, az informatikát oktatók a szakmai munkaközösség tagjai. Egy pedagógus egyidejűleg több munkaközösségnek is lehet tagja.

Az iskolában a következő szakmai munkaközösségek működnek:
•	közgazdasági (szakmai)
•	angol nyelvi
•	idegen nyelvi
•	társadalomtudományi
•	természettudományi
•	osztályfőnöki
•	ökológiai 

A munkaközösség meghatározza működésének rendjét, elfogadja munkatervét.
Szakterületén véleményezi a nevelési, illetve pedagógiai programot, az intézményben folyó pedagógiai munka eredményességét, javaslatot tesz továbbfejlesztésére, előkészíti az intézmény éves szakmai ellenőrzési tervét. 
A munkaközösség véleményezési és döntési jogkörének bizonyos pontjait átruházza a munkaközösség-vezetőkre. A munkaközösség-vezetőket a tanév kezdetén, mindig egy tanévre választják, vagy újraválasztják. A javaslattétel és kinevezés (megbízás) joga az intézmény igazgatójáé. A munkaközösség-vezetők a jogszabályban megállapított mértékű pótlékot és a kötelező óraszámból óraszám-csökkentést kapnak.

A munkaközösség-vezető feladatai:
•	irányítja a munkaközösség tevékenységét, figyelemmel kíséri a tagok munkáját, különös tekintettel a pályakezdőkre, illetve az újonnan belépő pedagógusokra,
•	bírálja és jóváhagyásra javasolja a tanmeneteket,
•	javaslatot tesz a szakterületét érintő taneszközök, tankönyvek, segédkönyvek és tanulmányi segédletek kiválasztására,
•	javaslataival segíti, támogatja a munkaközösség tagjainak szakmai-pedagógiai fejlődését, továbbképzését, szinten tartását,
•	javaslatot tesz a tantárgyfelosztásra, a tagok jutalmazására és kitüntetésére, közalkalmazotti átsorolására,
•	az óralátogatások tapasztalatainak megbeszélésével, értékelésével, a tapasztalatok átadásával segíti a munkaközösség tagjainak munkáját,
•	munkaközösségi értekezlet alkalmával értékeli a tanmenet szerinti haladást és a követelményrendszernek való megfelelést a tagok beszámolója és ellenőrzése alapján,
•	képviseli a munkaközösséget az intézményben és az intézményen kívül,
•	összefoglaló elemzést, értékelést, beszámolót készít a munkaközösség tevékenységéről a nevelőtestület számára, igény szerint az intézményvezetés részére,
•	szervezi az iskolai versenyeket, magasabb szintű versenyekre való felkészítést, a munkaközösség által meghatározott vizsgákat,
•	évente legalább három alkalommal megtartja a munkaközösségi értekezletet (munkaterve alapján).

A munkaközösség-vezetők felelősek:
•	a munkaközösség éves programjának összeállításáért, az intézmény éves pedagógiai programjának - a munkaközösségre eső részének - végrehajtásáért,
•	az intézmény - a munkaközösségre eső részének - szakmai és szervezési feladatainak végrehajtásáért,
•	a munkaközösség szakmai területén a szakmai ellenőrzési terv elkészítésért és végrehajtásáért

Feladataik:
•	az egységes tantárgyi- és értékelési követelmények kidolgozása és alkalmazása,
•	a munkaközösség tagjainak szakmai és pedagógiai instruálása,
•	továbbképzés, önképzés kezdeményezése,
•	a nevelőtestülettől átruházott jogok gyakorlása,
•	belső szakmai ellenőrzés megszervezése.

Az osztályfőnöki munkaközösség tagjai felelősek:
•	az osztályfőnöki nevelőmunka eredményes végzéséért,
•	az osztályfőnöki órákon és a szülői értekezleteken felvetett konstruktív javaslatok megvalósításáért
Az osztályfőnöki munkaközösség-vezető főbb feladatai:
•	az intézményvezetés nevelési koncepciója alapján az egyes képzési formák, évfolyamok, konkrét nevelési programjának kidolgozása,
•	a nevelési programok egységes és következetes végrehajtása,
•	állandó kapcsolatot tart fenn a nevelőmunkában érdekelt más, intézményen belüli (ifjúságvédelem, diákönkormányzat, szülői szervezet) és kívüli szervekkel

Közalkalmazotti Tanács
(Mt. 18-70. §, Kjt. 8-19. §)

Az intézményben a közalkalmazottak érdekeinek képviseletét és védelmét elsősorban a Közalkalmazotti Tanács biztosítja.
A Közalkalmazotti Tanács a Kjt. alapján működik és a jogszabályban meghatározott jogosultságokkal rendelkezik.
A közalkalmazottak részvétele az intézmény vezetésében a Közalkalmazotti Tanácson keresztül valósul meg.

d.) A nevelő-oktató munkát segítő alkalmazottak

•	könyvtáros,
•	ifjúságvédelmi felelős,
•	szabadidő-szervező,
•	rendszergazda,
•	oktatás-informatikus
•	diákmozgalmat segítő tanár (DMS-tanár)

Könyvtáros:
Az iskolai könyvtár kezelője könyvtáros tanárként látja el feladatát. Gondoskodik a gyűjtőkör szerinti állománygyarapításról, az állomány őrzéséről, s javaslatot tesz az állomány óvására. A könyvtári beszerzéseket egyezteti a vezetőségi tagokkal, a munkaközösség-vezetőkkel és közvetlen kollégáival. Feldolgozza a beérkező állományt, gondoskodik a meglévő állomány megőrzéséről. Az igazgatóhelyettesekkel és a munkaközösség-vezetőkkel közösen igényfelmérést végez a szakkönyvek beszerzését illetően. Kétévenként leltároz és elkészíti a selejtezési jegyzőkönyvet. Könyvtárhasználati ismertető órákat tart minden évfolyam számára, a szaktanárok óráira előkészíti a megrendelt anyagot. Folyamatosan építi az elektronikus katalógust. Segíti a könyvtárban a tájékozódást. A hét 5 munkanapján biztosítja a törvényben előírtaknak megfelelően a könyvtárhasználatot, ezen belül a kölcsönzést. Nyitva tartási idejét a mindenkori órarend figyelembe vételével az éves munkaterv rögzíti. Az osztályfőnök közreműködésével értesíti a tanulót a könyvek késedelmes vissza-hozataláról. Könyvtárosi munkáját (állománybeszerzés, állományba vétel, állományfeltárás, olvasó szolgáltatás, állománykivonás, folyóiratokkal kapcsolatos feladatok) szakterületének szabályai szerint végzi. Feladatát részletesen a munkaköri leírása tartalmazza.

Ifjúságvédelmi felelős:
Feladata a veszélyeztetett és hátrányos helyzetű tanulók kiszűrése annak érdekében, hogy hatékony segítséget tudjon az iskola nyújtani nekik élethelyzetük és iskolai tevékenységük javításában. Segíti ezen tanulók beilleszkedését, tanulmányi munkáját, s családjuk életkörülményének javítását. 

A veszélyeztető okok, a hátrányos helyzet megszüntetésére, a tanuló érdekében kapcsolatot tart:

•	az igazgatóval
•	az osztályfőnöki munkaközösség vezetőjével
•	az osztályfőnökökkel
•	a tanulásmódszertant tanító kollegákkal
•	a DMS tanárral
•	az szabadidő szervezővel
•	az iskolaorvossal és a védőnővel
•	az iskolapszichológussal
•	a szülői szervezet tagjaival.

A veszélyeztetett, hátrányos helyzetű tanulók problémáinak megoldása érdekében együttműködik a gyermekjóléti szolgálattal, valamint a gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot ellátó más személyekkel, intézményekkel és hatóságokkal. Tájékoztatja a szülői közösséget az iskola ifjúságvédelmi tevékenységéről, segít az osztályfőnököknek ifjúságvédelmi feladataik tervezésében. Részt vesz az osztályfőnöki munkaközösség értekezletein.
A diákok ellen indított fegyelmi eljárás szervezésében és levezetésében aktívan részt vesz.
A helyi önkormányzat gyermek- és ifjúságvédelmi feladatot ellátó szakigazgatási szerve, vagy más állami intézmény, szerv intézkedését kezdeményezi, ha a tanuló még tanköteles, s a szülő nem teljesíti neveléssel kapcsolatos feladatait. Feladatát részletesen a munkaköri leírás tartalmazza. 
Szervezi a szenvedélybetegségek megelőzésével kapcsolatos szabadidős tevékenységet (Háló-mozi).

Szabadidő-szervező:
Munkája során együttműködik a szülőkkel a gyermek, a tanuló személyiségének fejlesztésében, képességeinek kibontakoztatásában. A szülők közösségével együttműködve végzi nevelő-oktató munkáját a tanulóközösség kialakítása, fejlesztése során. 
Gondoskodik a gyermekek közoktatási törvényben foglalt jogainak biztosításáról, segíti a DMS-tanár munkáját. Betartja az egyenlő bánásmód követelményét a gyermekkel kapcsolatos döntései, intézkedései meghozatalakor. Segíti az iskola pedagógusainak szabadidő-szervezéssel, közösségi élet kialakításával összefüggő munkáját: tanulmányi kirándulás, színház-, mozi-, múzeumlátogatás szervezésében segítséget nyújt. Előkészíti és szervezi az iskola pedagógiai programjához kapcsolódó, tanórán kívüli foglalkozásokat, programokat (szavalóverseny, színjátszó kör). Gondoskodik az iskola pedagógiai programjához nem kötődő szabadidős tevékenységek előkészítéséről, szervezéséről (iskolaújság, filmklub, Berze-nap). Tájékoztatást nyújt a szabadidős programokról.
Segíti a tanulóközösség, a diákönkormányzat programjainak szervezését, lebonyolítását.
Segíti a szülői szervezet (közösség) tevékenységét. Előkészíti, szervezi az iskolai hagyományokhoz tartozó alkalmakat (szalagavató, ballagás, ünnepélyek).
Segíti az iskolai honlap feltöltését.
Segíti az iskolai környezet esztétikai fejlesztését, javítását. Közreműködik a szabadidő-szervezéssel kapcsolatos pályázatok felkutatásában és kidolgozásában.
A rendszergazda:
Működteti az iskola számítógép-parkját és hálózatát úgy, hogy az oktatás zavartalanul folyhasson. Működteti az iskola internet, az FTP és e-mail szerverét. Nyomon követi az iskola adatforgalmát. Karbantartja a munkaállomásokat. Javaslatot tesz szakirodalom beszerzésére. Eseti továbbképzéseket tart a kollégáknak.

Az oktatás-informatikus:
Felelős az iskolai belső hálózat zavartalan és naprakész működtetésért, az iskolai honlap karbantartásáért, az iskolai adminisztrációban használt szoftverek karbantartásáért, biztonságos működéséért. Az iskola IKT fejlesztésében részt vesz, segíti az új eszközök használatát szakórákon.

A diákmozgalmat segítő tanár (DMS-tanár):
A többször módosított Kt. szerint (63.§ 1.) segíti a diákönkormányzat munkáját. A DMS-tanár a tanulók  által  felkért  nagykorú személy, aki – a diákönkormányzat megbízása alapján – eljárhat a diákönkormányzat képviseletében, segít a diákönkormányzatnak a működési rendjét kialakítani, s az iskolai szintű döntések meghozatalát szervező munkával elősegíti. Segít a diákönkormányzat működéséhez biztosított anyagi eszközök összeírásában, s a felhasználásról összeállított elszámolás elkészítésében. Közvetíti a diákönkormányzat véleményét a tantestülethez, segíti a diákönkormányzati képviselőket, hogy a Kt.-ben biztosított jogaikkal élhessenek. Ennek érdekében folyamatosan figyelemmel kíséri a törvényi változásokat, segítséget nyújt pályázatok kiírásával az iskolarádió működtetéséhez, segíti az iskolaújság működését, pályázatok írásával segíti a diákönkormányzat működését.
Az egyéni és a közösségi problémákat meghallgatja, továbbítja, illetve megoldásukra javaslatot tesz.
Ügyel a személyiségi jogok iskolán belüli betartására, betartatására. Ezzel kapcsolatos észrevételeit, javaslatait közli az igazgatóval. Az iskolai rendezvények rendezésében a diákönkormányzat mozgósításával segít, támogatja a Gólyatábor megszervezését.
Esetenként továbbképzéseken vesz részt.

e.) A tanulók közösségei
[Kt. 62-68. §, MKM 31. §]

Az iskola tanulói közös tevékenységük megszervezésére – a Házirendben meghatározottak szerint diákköröket hozhatnak létre.
A tanulóközösségek döntési jogkört gyakorolnak saját közösségi életük tervezésében, szervezésében, valamint tisztségviselőik megválasztásában, és jogosultak képviseltetni magukat a diákönkormányzatban:

Diákönkormányzat
[MKM 31. §]
A diákönkormányzat általános feladata, hogy
•	figyelemmel kísérje a tanulói jogok érvényesülését
•	megállapításairól, tevékenységéről tájékoztassa a diákokat
•	éljen a jogszabályban meghatározott jogaival

A diákönkormányzat a következő jogkörökkel rendelkezik:
•	döntési jog 
•	véleményezési jog 
•	egyetértési jog 
•	kezdeményezési és javaslattételi jog 

Döntési jogkörét a nevelőtestület véleményének kikérésével gyakorolhatja. A diákönkormányzat joga, hogy döntsön:
•	saját működéséről 
•	a működéséhez biztosított anyagi eszközök felhasználásáról 
•	egy tanítás nélküli munkanap felhasználásáról 
•	munkatervéről 
•	tisztségviselőinek megválasztásáról 
•	szövetségekhez való csatlakozásról 

A diákönkormányzat vélemény-nyilvánítási jogköre kiterjed:
•	az intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatváltozásával, nevének megállapításával, vezetőjének megbízásával kapcsolatos döntések véleményezésére 
•	az iskolai Minőségirányítási program véleményezésére 
•	a tanulók fegyelmi eljárása során hozott fegyelmi büntetésre 
•	a tankönyvtámogatás módjára 
•	a munkatervben a tanulókat érintő programokra
A diákönkormányzat véleményét ki kell kérni:
•	a tanulók többségét érintő kérdésekben
•	az iskolai sportkör működési rendjének megállapításához 
•	a tanórán kívüli tevékenység formáinak megállapításához 
•	a könyvtár, sportlétesítmények működési rendjének kialakításához 

A diákönkormányzat egyetértési jogköre kiterjed:
•	a házirend elfogadására és módosítására 
•	az SZMSZ elfogadására és módosítására 
•	a tanulói szociális juttatások elosztási elveinek kialakítására 
•	az ifjúságpolitikai célokra biztosított pénzeszközök felhasználására
A diákönkormányzat az intézmény valamennyi osztályközösségét magába foglalja.
A diákönkormányzat a tanulók és közösségeik érdekképviseleti és érdekvédelmi szervezete. Munkáját, a szervezeti élettel kapcsolatos kérdésekben önállóan, más kérdésekben az intézmény igazgatójával, illetve megbízottjával, tantestületével, és az osztályok diákbizottságaival együttműködve végzi.
A diákönkormányzat számára (előzetes egyeztetés alapján) az intézmény igazgatója biztosítja a működéséhez szükséges feltételeket. Az iskola helyiségeit a tanulók a nyitva tartási időn belül korlátlanul, nyitvatartási időn túl igazgatói engedéllyel vehetik igénybe. A stúdió felszereléseit tanári engedéllyel használhatják. A támogatások igénybevételéhez a diákönkormányzatnak éves programmal kell rendelkeznie, amelyben konkrét célok megfogalmazásával feltárja, hogy mihez kéri az anyagi támogatást.
A diákönkormányzat közvetlen partnere az igazgató. Az igazgató egyik helyettesét is megbízhatja a diákönkormányzattal való kapcsolattartásra.
Az intézmény vezetése rendszeresen és folyamatosan tájékoztatja a tanulókat:
•	iskolagyűlés,
•	iskolarádió,
•	iskolaújság,
•	az iskola honlapja
•	hirdetőtáblák,
•	körözvények útján

A tanulók tájékoztatásában és a közvetlen kapcsolattartásban kiemelt szerepe van az osztályfőnököknek.
A diákönkormányzat vezetője, illetve megbízottja minden esetben részt vesz a Diákszociális Bizottságban, valamint a Fegyelmi Bizottságban.
A diákönkormányzat munkáját a diákmozgalmat segítő tanár vezetésével végzi.

A tanulók szervezett véleménynyilvánításának formái:
[Kt. 62-63. §]

•	Az iskola tanulóinak tájékoztató és tájékozódó fóruma a diákközgyűlés, amelyet évenként legalább egy alkalommal össze kell hívni (évi rendes közgyűlés) 
•	Az évi rendes diákközgyűlés összehívását az iskolai diákönkormányzat vezetője kezdeményezi, a tanév helyi rendjében meghatározottak szerint
•	„Tanulmányi infó”, írásos vélemény évi 2 alkalommal az osztályok sikereiről, problémáiról
•	Évfolyam beszélgetés évi egy alkalommal, esetleg rendkívüli esetben is
•	IDB-ODB tanácskozás havonta, aktuális érdekvédelmi és programvezetési kérdések
Osztályközösségek
Az azonos évfolyamra járó, közös tanulócsoportot alkotó tanulók osztályközösséget alkotnak. Az osztályközösség, mint az intézmény diákönkormányzatának legkisebb egysége, megválasztja az osztály diákbizottságának tagjait és az osztály titkárát, valamint küldöttet delegálnak az intézmény diákönkormányzatának vezetőségébe. Az osztályközösség ily módon önmaga képviseletéről dönt. Az osztályközösség élén, mint pedagógus vezető, az osztályfőnök áll. Az osztályfőnököt ezzel a feladattal az igazgató bízza meg.
Az osztályfőnök feladatai és hatásköre:
•	alaposan ismernie kell tanítványai személyiségét, az intézmény pedagógiai elvei szerint neveli osztályának tanulóit a személyiségfejlődés tényezőit figyelembe véve,
•	együttműködik az osztály diákbizottságával, segíti a tanulóközösség kialakulását,
•	koordinálja és segíti az osztályban tanító pedagógusok munkáját, látogatja óráikat
•	gondot fordít a dolgozatírás, házi feladatok és egyéb tanulmányi elfoglaltságok egyenletes elosztására az osztály számára, (egy napon legfeljebb két témazárót írhat az osztály),
•	aktív pedagógiai kapcsolatot tart fenn az osztály szülői szervezetével, a tanítványaival foglalkozó tanárokkal, a tanulók életét, tanulmányait segítő személyekkel,
•	figyelemmel kíséri a tanulók tanulmányi előmenetelét, az osztály fegyelmi helyzetét,
•	különös gondot fordít a hátrányos helyzetű tanulók segítésére,
•	minősíti a tanulók magatartását, szorgalmát, év végén minősítési javaslatát a nevelőtestület elé terjeszti,
•	szülői értekezletet tart, szükség esetén családot látogat, az ellenőrző könyv útján rendszeresen tájékoztatja a szülőket a tanulók magatartásáról, tanulmányi előmeneteléről,
•	ellátja az osztályával kapcsolatos ügyviteli feladatokat (az osztálynaplók precíz vezetését, a félévi és év végi statisztikai adatok szolgáltatását, a továbbtanulással kapcsolatos adminisztrációt stb.),
•	legalább kéthavonta meggyőződik arról, hogy a tanulók pontosan vezetik-e az ellenőrző könyvüket, és hogy a szülők látták-e a tanári bejegyzéseket,
•	saját hatáskörében - indokolt esetben - három nap távollétet engedélyezhet osztálya tanulójának, igazolja a gyerekek hiányzását,
•	figyelemmel kíséri, számon tartja osztálya hiányzásait. Jelzi az általános igazgatóhelyettesnek, ha tanítványának hiányzása valamely tantárgyból eléri az évi óraszám 15 %-át, illetve 30 %-át, vagy összességében a 250 tanítási órát. (A jelzés alapján az igazgató írásban értesíti a szülőket, ismertetve velük az ide vonatkozó törvényi előírásokat.),
•	gondoskodik osztálya kötelező orvosi vizsgálatáról,
•	tanulóit rendszeresen tájékoztatja az iskola előtt álló feladatokról, azok megoldására mozgósít, valamint közreműködik a tanórán kívüli tevékenységek szervezésében,
•	az érdekeltekkel egyetértésben javaslatot tesz a tanulók jutalmazására, segélyezésére, büntetésére,
•	részt vesz az osztályfőnöki munkaközösség munkájában, javaslataival és észrevételeivel, a kijelölt feladatok elvégzésével elősegíti a közösség tevékenységének eredményességét,
•	a nevelő-oktató munkájához foglalkozási tervet készít.

f.) Szülői szervezetek
A szülői munkaközösség (SZMK)
Az iskolában az oktatási törvényben meghatározott szülői jogok érvényesítése, kötelességek teljesítése érdekében szülői szervezet működik.
Az iskola szülői munkaközösségének tagjai az iskolában tanuló gyerekek szülei, gondviselői.

Az SZMK iskolai felépítése:

	szülők
	↓
	osztály szülői szervezetek (a továbbiakban OSZMK)
	↓
	iskolai szülői szervezet
	↓
	a szülői szervezet elnöke (a továbbiakban Elnök)

Az OSZMK az osztályban az iskolai szülői szervezet alapegysége.
Az OSZMK tagjai az osztályba járó gyerekek szülei, gondviselői.
Az OSZMK kéttagú vezetőséget választ, amit évente újra kell választani.
Az OSZMK-k vezetői együtt alkotják az iskola szülői szervezetét, amelynek vezetője az elnök. Az SZMK ülésein állandó meghívott az igazgató. Az SZMK üléseit szükség szerint tartja.
Az SZMK első ülésén megválasztja tisztségviselőit, köztük az elnököt és a helyettesét. Az SZMK szükség szerint meghatározott feladatok ellátására munkacsoportokat is alakíthat, illetve választhat.
Az osztályok szülői szervezetei kérdéseiket, véleményeiket, javaslataikat a választott elnök vagy az osztályfőnök segítségével juttatják el az iskola vezetőségéhez.

Az iskolai szülői munkaközösséget az alábbi döntési, véleményezési, egyetértési jogok illetik meg:
•	megválasztja saját tisztségviselőit,
•	kialakítja saját működési rendjét,
•	az iskolai munkatervhez igazodva elkészíti saját munkatervét,
•	képviseli a szülőket és a tanulókat az oktatási törvényben megfogalmazott jogaik érvényesítésében,
•	véleményezi az iskola pedagógiai programját, házirendjét, intézmény minőségirányítási programját, valamint a szervezeti és működési szabályzat azon pontjait, amelyek a szülőkkel, illetve a tanulókkal kapcsolatosak,
•	véleményt nyilváníthat, javaslattal élhet a szülőkkel és a tanulókkal kapcsolatos valamennyi kérdésben,
•	egyetértési joga van az első tanítási órának legfeljebb 45 perccel korábban történő kezdésének bevezetésében,
•	valamint a tankönyvjegyzékben nem szereplő tankönyvek, segédkönyvek tankönyvrendelésbe történő felvételéről az iskolai szülői közösség egyetértésével dönthet az igazgató, (e lehetőség hatálya nem terjed tovább a 2008/2009-es tanévnél)
•	tartós tankönyv iskolai könyvtárból történő kölcsönzési igény felméréséről, valamint a szociális szempontok alapján tankönyv-támogatási jogosultság igényeinek felmérési eredményeiről az igazgató tájékoztatja a szülői szervezetet (minden év június 15-ig)

•	A szülői szervezet véleményét kötelező kikérni a következő esetekben:
•	az iskola megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltozásával, nevének megállapításával kapcsolatos fenntartói döntés előtt,
•	az iskola vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával kapcsolatos döntés előtt, tankönyvvásárlási támogatás módjával kapcsolatos nevelőtestületi döntés előtt.

A szülői szervezet kezdeményezési jogköre kiterjed:
•	a nevelőtestület összehívására
•	iskolaszék létrehozására

2.	A vezető és a szervezeti egységek közötti kapcsolattartás rendje

	a.)	A vezetők és az alkalmazotti közösségek közötti kapcsolattartás formái és rendje 
A nevelőtestület különböző közösségeinek kapcsolattartása az igazgató segítségével a megbízott pedagógusok, és választott képviselők útján valósul meg.
A kapcsolattartás formái:
•	az iskolavezetés ülései (havonta)
•	a különböző értekezletek
•	megbeszélések
•	ünnepélyek 
•	évfordulók, kirándulások

Ezen fórumok időpontját az iskolai munkaterv határozza meg. Az igazgatóság az aktuális feladatokról a tanári szobában elhelyezet hirdetőtáblán, valamint írásbeli tájékoztatókon keresztül értesíti a nevelőket.
Az iskolavezetőség tagjai kötelesek:
•	az iskolavezetőség ülései után tájékoztatni az irányításuk alá tartozó pedagógusokat az ülés döntéséről, határozatairól
•	az irányításuk alá tartozó pedagógusok kérdéseit, véleményeit, javaslatait közvetíteni az igazgatóság, iskolavezetés felé
•	a pedagógusok kérdéseiket, véleményüket, javaslataikat szóban vagy írásban egyénileg vagy munkaközösség-vezetőjük illetve választott képviselő útján közölhetik az iskola vezetőségével.
	b.)	A szakmai munkaközössé	gek közötti együttműködés formái és 
kapcsolattartásuk rendje
A szakmai munkaközösségek együttműködését a kibővített vezetőségi értekezletek koordinálják a munkaközösség-vezetőkön keresztül.
Együttműködésük területei:
•	az iskolai szakmai, módszertani kultúra fejlesztése 
•	az iskolai oktató-nevelő munka fejlesztése
•	egységes követelményrendszer kialakítása
•	az iskolai helyi tanterv összehangolt elkészítése
•	az iskolai tantárgyfelosztás előkészítése
•	éves munkaterv, beszámoló készítése
•	javaslatot tesznek a rendelkezésre álló anyagi források felhasználására
•	javaslatot tesznek a rövid, közép- és hosszú távú stratégiai célok kijelölésére

Együttműködésük formái:
•	közös workshopok
•	nevelési értekezletek
•	kibővített vezetőségi értekezletek

	c.)		A diák-önkormányzati szerv, a diákképviselők, valamint az intézményi vezetők közötti kapcsolattartás formái és rendje 

Az igazgató vagy a DMS tanár, akihez a diákönkormányzat tartozik, rendszeresen, de legalább kéthavonta tájékoztatja a diákönkormányzat vezetőit az iskola egészének életéről, a munkatervről és az aktuális feladatokról.
Ezeken a megbeszéléseken illetve a diákgyűlésen, melyet évente legalább egy alkalommal meg kell szervezni, a diákság vezetőinek alkalma van az általuk képviselt csoport érdekképviseletére.
Az igazgató és helyettesei a folyóson elhelyezett hirdetőtáblán, az iskolarádión keresztül, az iskola honlapján, illetve belső hálózatán, valamint az osztályfőnökökön keresztül rendszeresen tájékoztatja a diákságot az őket érintő kérdésekről. 
A tanulók kérdéseikkel, véleményükkel, javaslataikkal szóban vagy írásban egyénileg is megkereshetik az igazgatóság bármelyik tagját. 

	d.)	Az intézményi sportkör, valamint az intézmény vezetése közötti kapcsolattartás formája

Iskolai sportkör - vezető pedagógus
Az intézményben működő diák sportkör (DSK) célja a sportolási igény felkeltése, a tanulók fizikai képzése, egészségük megőrzése. A DSK egyesületi formában szervezett közösség, amely versenyszerűen vesz részt a kerületi, fővárosi kiírású versenyeken.
A diák sportkört vezető pedagógus rendszeresen tájékoztatja az intézmény igazgatóját (személyesen), a tanulókat (faliújság, iskolarádió) az elért eredményekről.

Feladata:
•	a testnevelés, testkultúra, tömegsport népszerűsítése, 
•	mozgósítás a kiírt (kerületi, fővárosi, országos) versenyekre, 
•	a versenyeken való sikeres szereplés elősegítése
A mindennapi testedzés érdekében, az intézményben tömegsport foglalkozások szervezésével biztosítjuk, hogy legalább napi 45 perces időtartamban lehetőség nyíljék a testmozgásra, sportolásra. Ennek értelmében az intézmény nappali tagozatán működő minden 10 osztály után, heti 6 tömegsport óra tartható. A tömegsportot szolgálja a sportudvar igénybevételének lehetősége.

	e.)	Az intézmény vezetése és a szülői szervezet közötti kapcsolattartás formája

A szülői szervezet és az iskolavezetés kapcsolattartását az osztályfőnöki munkaközösség vezetője koordinálja.
Az iskola egyetértési illetve véleményezési jogosultságot ad az iskolai szülői szervezetnek minden olyan kérdésben, amelyben az érvényes törvények, rendeletek előírják azt.
Az iskola igazgatója és a szülői szervezet elnöke az együttműködés tartalmát és formáját évente az iskolai munkaterv alapján állapítják meg. 
A szülői szervezet elnökével az iskola igazgatója tart kapcsolatot. Az igazgató és az iskola szülői szervezetének képviselői szükség szerint, de legalább évente négyszer ülnek össze. Az igazgató az üléseken tájékoztatást ad az intézmény munkájáról. Ha a szülői szervezet az intézmény működésével kapcsolatban valamely kérdésben véleményt nyilvánított, vagy javaslatot tett, a nevelőtestület tájékoztatásáról, illetőleg a vélemény, javaslat előterjesztéséről az igazgató gondoskodik.
A szülői szervezet képviselőjét meg kell hívni a nevelőtestületi értekezlet minden olyan napirendi pontjainak megtárgyalására, amelyben egyetértési vagy véleményezési joga van.

3.)	A szervezeti egységek közötti kapcsolattartás rendje

	a.)		Pedagógusok közösségei – tanulók közösségei 
Az iskola egészének életéről, az iskolai munkatervről, az aktuális feladatokról az igazgató az iskolai diákönkormányzat vezetőségi ülésén évente legalább három alkalommal tájékoztatja a tanulókat. 
Ugyanezt teszik az osztályfőnökök az osztályfőnöki órákon.
A tájékoztatásra felhasználható az iskolában elhelyezett hirdetőtábla, az iskolarádió, az iskola honlapja is.
A tanulót egyéni haladásáról a szaktanároknak folyamatosan szóban és írásban tájékoztatni kell.
A tanulók kérdéseiket, véleményüket, javaslataikat szóban vagy írásban, egyénileg vagy választott képviselőik, tisztségviselők (ODB titkár, tanulmányi felelős) útján közölhetik az iskola igazgatóságával, nevelőtestületével.

	b.)	Pedagógusok közösségei – szülői szervezet
A tanulók egyéni haladásával kapcsolatos tájékoztatási formák:
•	családlátogatások (szükség esetén)
•	szülői értekezletek
•	fogadóórák
•	nyílt napok
•	írásbeli tájékoztatók az ellenőrző könyvben

A szülők kérdéseiket, véleményüket, javaslataikat szóban vagy írásban, munkaidőben, egyénileg vagy választott képviselőik, tisztségviselőik útján közölhetik az iskola igazgatóságával, nevelőtestületével.

A szülőknek tanköteles gyermekük tanulmányi előmeneteléről és az iskolában tanúsított viselkedéséről rendszeres tájékoztatást és visszajelzést kell kapniuk. Ezért az iskola a tanév során előre meghatározott, az általános munkaidőn túli időpontokban szülői értekezleteket és fogadó órákat tart. (A tájékoztatások időpontját az éves munkaterv rögzíti.)
Ezen túlmenően valamennyi pedagógus köteles a tanulóra vonatkozó minden érdemjegyet és írásos bejegyzést az osztálynaplóba történő beírással egy időben a tanulóval tudatni, ellenőrzőbe beíratni.

A tanuló köteles osztályzatait az ellenőrző könyvbe beírni.
Az osztályfőnöknek ennek megtörténtét legalább kéthavonta ellenőriznie kell. (Ezt a dátum és kézjegyének beírásával jelzi.)
A rendszeres visszajelzés szükségessége miatt a pedagógiai programban részletezett módon kell az egyes tantárgyakból számonkérést tartani, és a tanuló teljesítményét osztályzattal értékelni. Törekedni kell arra, hogy a félév folyamán az érdemjegyek eloszlása időben egyenletes legyen.

A szülői értekezletek
A tanév során osztályonként három szülői értekezletet kell tartani (szeptemberben, februárban, illetve áprilisban). Amennyiben az osztályfőnök vagy a szülői szervezet szükségesnek látja, rendkívüli szülői értekezletet hívnak össze. 
A szülők a tanév rendjéről, feladatairól a szeptemberi szülői értekezleten és az iskolai honlapon kapnak tájékoztatást gyermekük osztályfőnökétől. 

A leendő kilencedik évfolyamosok szüleit a felvételi értesítőn tájékoztatja az iskola a tanév kezdetét megelőző első (általában májusi) szülői értekezletről, az új beiratkozott tanulók iskolakezdésének zavartalansága érdekében.
Ezeket a szülői értekezleteket az igazgató tartja.
Szülői fogadóórák
A szülők számára évente három alkalommal szaktanári fogadóórát tartunk. A fogadó órákon a pedagógusok tájékoztatják a szülőket gyermekük tanulmányi előmeneteléről, fegyelméről. A pedagógus a szülővel való találkozásra más időpontot is kijelölhet, de ez esetben azt a szülővel előre egyeztetnie kell.
A szülői értekezletek és fogadóórák idejét évenként az iskolai munkaterv tartalmazza.

A szülők és más érdeklődők az iskola pedagógiai programjáról, szervezeti és működési szabályzatáról és házirendjéről az iskola igazgatójától, valamint az igazgatóhelyettesektől az iskolai munkatervben meghatározott igazgatói, igazgatóhelyettesi fogadóórákon kérhetnek tájékoztatást. 

Az iskola pedagógiai programja nyilvános, minden érdeklődő számára elérhető, megtekinthető. A pedagógiai program egy-egy példánya a következő személyeknél, illetve intézményeknél található meg:
•	az iskola fenntartójánál,
•	az iskola irattárában,
•	az iskola könyvtárában,
•	az iskola tanári szobájában 
•	az iskola igazgatójánál,
•	a nevelők szakmai munkaközösségeinek vezetőinél (a helyi tantervek),
•	az SZMK elnökénél,
•	az iskola honlapján

4.	A külső kapcsolatok rendszere, formája és módja

Az iskolát külső kapcsolataiban az igazgató képviseli. 

Az iskolai munka megfelelő szintű irányításának érdekében az iskolavezetőségnek állandó munkakapcsolatban kell állnia a fenntartóval (Fővárosi Önkormányzattal, illetve annak Oktatási és Ifjúságpolitikai Bizottságával).
A munkakapcsolat megszervezéséért, irányításáért az igazgató a felelős. 
A szakmai képzést érintő kapcsolattartás (TISZK központ, MSZT, NSZFI, KÜLKESZ) az intézmény szakmai igazgatóhelyettesének feladata. 
		A tanulók veszélyeztetettségének megelőzése, valamint a gyermek- és ifjúságvédelmi feladatok eredményesebb ellátása érdekében az iskola gyermek- és ifjúságvédelmi felelőse rendszeres kapcsolatot tart fenn a gyermekjóléti szolgálattal, a kerületi nevelési tanácsadóval. A munkakapcsolat felügyeletéért az igazgató a felelős. 
A tanulók egészségi állapotának megóvásáért az iskola igazgatósága rendszeres kapcsolatot tart fenn az iskolaorvosi hálózattal és ennek segítségével megszervezi a tanulók rendszeres egészségügyi vizsgálatát. 
Ezek a vizsgálatok (az oltások kivételével) csak a legszükségesebb mértékben zavarhatják a tanórák rendjét, azaz lebonyolításukra lehetőleg tanításon kívüli időben kerüljön sor. 
		Az iskolapszichológus munkáját tanévre szóló megbízásos szerződés alapján végzi. Közvetlen iskolai kapcsolattartója az általános igazgatóhelyettes. Munkája során kiemelten az ifjúságvédelmi megbízott és az osztályfőnöki munkaközösség-vezető munkájára támaszkodik, illetve őket szakmai tanácsokkal segíti.
Az iskolapszichológus munkáját önállóan szervezi és végzi, az általános igazgatóhelyettes ellenőrzési funkciói kizárólag technikai, adminisztratív jellegűek.
	Az iskolaorvos és asszisztense munkáját önállóan, külső szerv irányításával és finanszírozásában végzi. Munkájának az iskolai élettel való összehangolásában az általános igazgatóhelyettes nyújt segítséget. Tevékenységének technikai hátteréért a gazdasági vezető a felelős.
A diákok öntevékenységére építő szervezeti formákkal való kapcsolattartás: A kapcsolat tanári szintű felelőse: a szabadidő szervező.
A Diákönkormányzat munkájához jogi, szervezési és technikai segítséget a "diákmozgalmat segítő tanár" (DMS-tanár) ad. A DÖK legfelsőbb iskolai tárgyalópartnere az igazgató.

IV. fejezet
Működés rendje

1.	Az intézmény működési rendje

	A tanév helyi rendjét – az oktatási miniszter rendelkezése alapján - a nevelőtestület minden év elején testületi értekezleten határozza meg. Ekkor dönt az állami ünnepek megünneplésének módjáról, a tanítás nélküli munkanapok felhasználásáról, programjáról.
Az állami ünnepek mellett az iskola hagyományos ünnepei: tanévnyitó, Berze-nap, szalagavató, karácsony, ballagás, tanévzáró. Ezeknek minden év munkarendjében szerepelniük kell. A munkaközösség-vezetők javaslatának figyelembevételével az illetékes igazgatóhelyettesek elkészítik a tantárgyfelosztást, órarendet, amit augusztus végéig az igazgató véglegesít. A szaktanárok a szakmai ellenőrzés céljából szeptember 20-ig bemutatják tanmeneteiket a munkaközösség-vezetőknek és ők továbbítják az igazgatónak aláírásra.
Az oktatás és a nevelés a tantárgyfelosztással összhangban levő heti órarend alapján a pedagógus vezetésével a kijelölt termekben történik. 
A megtartott órákat sorszámmal ellátva a megfelelő naplóban (osztály, szakköri, fakultatív foglalkozási) vezeti a szaktanár. A tanítási napokat az osztályfőnök sorszámozza. A tanítás nélküli munkanapokat nem sorszámozzuk.
A tanítási órák (foglalkozások) látogatására engedély nélkül csak a tantestület tagjai jogosultak. Minden egyéb esetben a látogatásra az igazgató adhat engedélyt. A tanítási órák megkezdésük után nem zavarhatók, kivételt indokolt esetben az igazgató tehet.

Szünetek, tanítás nélküli munkanapok

A tanév folyamán, legfeljebb 6 tanítás nélküli munkanap adható. Ennek időpontjáról, felhasználásáról - egy nap kivételével - a nevelőtestület dönt. Egy tanítás nélküli munkanap kiválasztásáról és programjáról a diákönkormányzat határoz.
Az oktatási szünetek időtartamát tanévenként az oktatási miniszter szabályozza. 
A pedagógusok munkarendje

	A K.T. 16. §-a szerint “a nevelési-oktatási intézményben dolgozó pedagógus munkarendje a kötelező órákból, valamint a nevelő, illetve a nevelő- és oktató munkával, vagy a gyermekekkel, tanulókkal a szakfeladatának megfelelő foglalkozással összefüggő feladatok ellátásához szükséges időből áll.”
A pedagógusok napi munkarendjét, a felügyeleti és a helyettesítési rendet az ügyeletes vezető állapítja meg. A konkrét napi munkabeosztások összeállításánál figyelembe kell venni az intézmény vezetőségének javaslatait - a tanórákra elkészített tanórarend függvényében.
A pedagógus a tanítás, foglalkozási beosztása szerinti órája előtt 15 perccel a munkahelyén, illetve a tanítás nélküli munkanapok programjának kezdete előtt 15 perccel annak helyén köteles megjelenni.
A pedagógus a munkából való rendkívüli távolmaradását, annak okát lehetőleg előző nap, de legkésőbb az adott munkanapon ½ 8 óráig köteles jelenteni az intézmény vezetőjének vagy helyettesének, hogy közvetlen munkahelyi vezetője helyettesítéséről intézkedhessen.
Egyéb esetben a pedagógus az igazgatótól kérhet engedélyt legalább egy nappal előbb a tanóra (foglalkozás) elhagyására. A tanmenettől eltérő tartalmú foglalkozás megtartását, a tanóra elcserélését az igazgató engedélyezi.
A hiányzó pedagógusok helyettesítését, óráinak szakszerű ellátását az eredményes, zavartalan pedagógiai munka érdekében biztosítani kell.
Helyettesítés nyilvántartása:
•	a naplóban az óra elmaradásának okát be kell jegyezni,
•	szakszerű helyettesítés esetén az órát számozni kell
•	a helyettesítést a helyettesítési naplóba a munkaközösség-vezető jegyzi be 
A helyettesítés elszámolása az osztálynapló és a helyettesítési napló alapján történik. A tanmenettől eltérő tartalmú és formájú foglalkozás megtartását, a tanóra (foglalkozás) elcserélését az igazgató engedélyezi.
A pedagógusok számára - a kötelező óraszámon felüli - a nevelő-oktató munkával összefüggő rendszeres vagy esetenkénti feladatokra a megbízást vagy kijelölést az igazgató adja az igazgatóhelyettes és munkaközösség-vezetők javaslatainak meghallgatása után.
Az intézményi szintű rendezvényeken, ünnepélyeken a pedagógusi jelenlét kötelező az alkalomhoz illő öltözékben.

A pedagógiai munkát közvetlenül segítők munkarendje:

•	Az ifjúságvédelmi felelős fél állásban, heti 20 órában látja el feladatát. Ennek keretében fogadó órákat tart, melyeket órarendje ismeretében határoz meg minden tanév elején.
•	Fogadó óráit az ifjúságvédelmi felelős hirdető táblájára kiírja, a tanulók ellenőrző könyvébe az osztályfőnökök bevezetik, az osztály szülői értekezleten kihirdetik.
•	A szabadidő szervező munkaideje kötetlen. Heti 40 óráját úgy kell beosztania, hogy pedagógus kollegáival, a tanulókkal közvetlenül tudjon kapcsolatot tartani, szervező munkáját tudja elvégezni, emellett a délutáni programokra (szervezés, kíséret) is maradjon órakerete.
•	A rendszergazda az intézmény informatikai rendszerének karbantartását reggel végzi, a tanárok, tanulók megérkezése előtt. A tanítási idő alatt folyamatosan rendelkezésre áll, hogy a pedagógiai munka zökkenőmentesen folyhasson. 
Az iskolai könyvtár működésének rendjét külön fejezet tárgyalja.

A nem pedagógus közalkalmazottak munkarendjét - a Munka Törvénykönyve és a K.J.T. rendelkezéseivel összhangban - az intézményvezető állapítja meg az intézmény zavartalan működése érdekében. Az intézmény heti 5 napos munkarend szerint működik, az intézménnyel közalkalmazotti jogviszonyban álló munkavállaló heti munkaideje 40 óra. 
A törvényes munkaidő és pihenőidő figyelembevételével az igazgatóhelyettesek és a gazdasági vezető tesznek javaslatot a napi munkarend összehangolt kialakítására, változtatására és a közalkalmazottak szabadságának kiadására.
Az intézmény vezetőinek ügyeleti rendjét az éves munkaterv rögzíti.

Az intézmény tanulóinak munkarendje (a Házirend)
	Az intézményi rendszabályok (Házirend) tartalmazzák a tanulók jogait és kötelességeit, valamint az iskola belső rendjének, életének részletes szabályozását. 
A rendszabályok betartása kötelező, erre elsősorban minden tanuló saját maga, másodsorban a pedagógusok ügyelnek. (Az ügyeleti rend megszerveztetése az igazgatóhelyettes feladata.)
A Házirendet - melyet az intézmény vezetője készít el, a nevelőtestület és a diákönkormányzat fogad el a törvényben meghatározottak egyetértésével - az SZMSZ 2. számú melléklete tartalmazza.
		A házirend megsértése fegyelmi vétség, ami a házirendben szabályozott fegyelmi büntetéseket vonja maga után. A házirendben foglaltak sorozatos, a közösen elfogadott erkölcsi normák durva megsértése, a tanulói kötelességek súlyos és vétkes megszegése fegyelmi eljárás megindítását eredményezi. A fegyelmi eljárással kapcsolatban az iskola alapvető célja nem a büntetés, hanem a nevelés. A közösség által elfogadott normák védelme, a felelősségteljes magatartás kialakítása, ezért a fegyelmi eljárás lefolytatásánál ügyelni kell arra, hogy az
•	jogszerű
•	tárgyilagos
•	humánus legyen.
Az iskola legfontosabb feladata a megelőzés: a tanulót veszélyeztető okok elhárításában együtt kell működni a szakmai munkaközösségeknek – elsősorban az osztályfőnöki munkaközösségnek – a gyermekjóléti szolgálattal, amiben az ifjúságvédelmi felelős nyújt segítséget. A fegyelmi eljárás megindítása előtt a jogszabályi változásoknak megfelelően békéltető eljárást kell lefolytatni. Amennyiben a fegyelmi eljárás nem kerülhető el, azt a jogszabályban meghatározott módon kell lefolytatni. A jogszerűségért az intézményvezető felel.

Az iskola nyitva tartása:

Az iskola szorgalmi időben hétfőtől péntekig reggel 6 óra 30 perctől 18 óráig tart nyitva. Az iskolát szombaton, vasárnap és munkaszüneti napokon zárva kell tartani.
Rendezvények esetén a nyitva tartásra valamint a szokásos nyitva tartási rendtől való eltérésre az igazgató ad engedélyt.
A tanítás kezdete 7 óra 45 perc. A tanítási órák 45 percesek. 

A szokásos csengetési rend a következő:
	1. óra	7.45	–	8.30
	2. óra	8.40	–					9.25
	3. óra	9.35	–		10.20
	4. óra	10.35	–		11.20
	5. óra	11.30	–	12.15
	6. óra	12.35	–	13.20
	7. óra	13.30	–	14.15
	8. óra	14.25	–	15.10
	9. óra	15.15	–	16.00
	10. óra	16.05	–	16.50
	11. óra	16.55	–	17.40

A szünet kicsöngetéstől becsöngetésig tart. A tanár a szünettel csak a diákokkal való megegyezés után rendelkezhet.
Az egyes órákról felmentett tanulók, valamint azok, akiknek lyukas órájuk van az iskola területén kötelesek tartózkodni, ügyelve arra, hogy a tanítási órákat ne zavarják. A testnevelés alól nem állandóan felmentett tanulóknak a testnevelés órán kell tartózkodniuk.
A tanuló a tanítási idő alatt csak a szülő személyes, vagy írásbeli kérésére, az osztályfőnöke (távolléte esetén az igazgató vagy az igazgatóhelyettes) írásos engedélyével hagyhatja el az iskola épületét. Rendkívüli esetben – szülői kérés hiányában – az iskola elhagyására csak az igazgató, az igazgatóhelyettes vagy az osztályfőnök adhat engedélyt.
A tanórán kívüli foglalkozásokat 14 óra 45 perctől 18 óráig, vagyis a délutáni nyitva tartás végéig kell megszervezni. Ettől eltérni csak az igazgató beleegyezésével lehet.
Szorgalmi időben a nevelői és a tanulói hivatalos ügyek intézése az iskolatitkári irodában történik.
	Az iskola a tanítási szünetekben a hivatalos ügyek intézésére külön ügyeleti rend szerint tart nyitva. Az ügyeleti rendet az iskola igazgatója határozza meg, és azt a szünet megkezdése előtt a szülők, a tanulók, és a pedagógusok tudomására hozza.
A tanulók az intézmény létesítményeit, helyiségeit csak pedagógusi felügyelettel használhatják. Tanítási idő után tanuló csak külön engedéllyel vagy szervezett foglalkozás keretében tartózkodhat az iskolában. A tanulók iskolán kívüli szervezet, egyesület, intézmény munkájában rendszeresen részt vehetnek. 

2.	A belépés és bent tartózkodás rendje azok számára, akik az intézménnyel nem állnak jogviszonyban

Az iskolába idegenek csak engedéllyel léphetnek be, az iskola kapuit zárva kell tartani. A iskolával jogviszonyban nem állók engedéllyel, bejelentéssel vagy közvetlenül léphetnek be.
a)	Engedéllyel tartózkodhatnak az intézményben az iskolai büfé dolgozói és beszállítói, az iskolai helyiségek bérlői és azok alkalmazottai (névsor a portán leadva)
b)	Engedéllyel tartózkodhatnak az épületben az iskolai rendezvényekre meghívott vendégek, résztvevők (a rendezvény szervezéséért felelős iskolai alkalmazott jelzi a portásnak a meghívottak és résztvevők körét)
c)	Bejelentéssel tartózkodhatnak az épületben a tanulók szülei egyedi esetben; (a fogadó pedagógus jelzi a portásnak a szülő nevét)
d)	A fenntartó, az OH képviselői, szaktanácsadó, vizsgabiztos, vizsgaelnök, a Mérei Intézet képviselője, a társiskolák képviselői, egyéb – az intézménnyel munkakapcsolatban álló – szövetségek munkatársai. (várható érkezésükről az iskola illetékes vezetője értesíti a portást)
e)	Közvetlenül léphetnek be a rendőrség, tűzoltóság, mentők, ügyészség, az Oktatási Minisztérium, a Fővárosi Önkormányzat ellenőrzést végző képviselői, munkatársai.
f)	Az előre meghirdetett szülői értekezletre, fogadóórára érkező szülők.

A beléptetés rendje a következő:
•	Az érkező személy nevét az iskola dolgozója leadja a portán
•	A vendég megérkezésekor a portás telefonon értesíti a fogadót, belépteti a vendéget
•	Távozáskor a portás kilépteti a vendéget

3.		A tanórán kívüli foglalkozások rendje

A tanulók részvétele a tanórán kívüli foglalkozásokon önkéntes. A foglalkozások szervezését a tanulók, a nevelőtestület, a munkaközösség-vezetők, a szülők, továbbá más - iskolán kívüli - szervezetek is kezdeményezhetik.
A tanórán kívüli foglalkozásokon résztvevő tanulókról, a foglalkozás anyagáról (témájáról) foglalkozási (csoport) naplót kell vezetni.

Tantárgyi korrepetálások, felzárkóztató foglalkozások
•	A munkaközösségek javaslata alapján, a kompetencia mérések eredményeinek ismeretében és azzal összefüggésben, az igények, és lehetőségek összehangolása után az intézmény vezetősége tanévenként dönt a szükséges korrepetálásokról. Felzárkóztató foglalkozáson való részvételt kiköthet a sajátos nevelési igényű tanulókkal kapcsolatban a szakvéleményt kiadó intézmény, s ezeket a foglalkozásokat az iskolának meg kell szerveznie.
•	Időbeosztása: október 1. és május 30. között, 45 perces órakeretben.
•	Órarendben: a foglalkozások helyét és pontos időpontját fel kell tüntetni.

Diákkörök, szakkörök
•	A tanulók igénye és a pénzügyi lehetőségek függvényében az intézményvezetés tanévenként dönt a szakkörök, érdeklődési körök indításáról.
•	Időbeosztása: október 1. és május 30. között, 45 perces órakeretben.
•	Órarendben: a foglalkozások helyét és pontos időpontját fel kell tüntetni.

Tehetséggondozás
•	Az intézmény a tanulók érdeklődésének, kiemelkedő tehetségének gondozása érdekében tanulmányi, szakmai és kulturális versenyeket szervez. Lehetőség szerint az így felismert tehetségeket iskolán kívüli (kerületi, fővárosi, országos) versenyekre is felkészíti és benevezi.
•	Időbeosztása: a versenykiírások alapján, az intézmény vezetősége által jóváhagyott időkeretben a szabadidő-szervező bevonásával.

Diák sportkör
A mindennapi testedzés biztosítására minden délután sportköri fogalakozást tartanak a testnevelő tanárok. Ennek részletes programját a testnevelők éves munkaterve tartalmazza.
A sportkör feladatainak ellátásához térítésmentesen használhatja az intézmény helyiségeit, berendezéseit, a sportudvart, a sportfelszereléseket.
A sportkör éves költségvetés alapján gazdálkodik. Az intézmény gazdálkodása során a sportkör bevételeit és kiadásait elkülönítetten kezelik; ezekről a sportkör önállóan dönt. A sportkör bevétele pályázati úton nyert támogatás és a tanulók által befizetett diák sportköri díj, melynek összegét évente határozza meg az intézmény vezetője.
Az iskolai sportkör tagja az iskola minden tanulója. Pártoló tag lehet bárki, aki vállalja a sportkör célkitűzéseinek erkölcsi, anyagi támogatását, és ezt belépési nyilatkozatban rögzíti.

Az iskolán kívüli foglalkozások szervezeti formái

Kirándulások
Tanítási időn kívül bármikor, oktatási idő alatt csak az intézmény igazgatójának előzetes engedélyével szervezhető. A tanulmányi kirándulás a tanárok tanmenetének szerves részét képezi. A kirándulás teljes programját a szülőkkel írásban ismertetni kell, akik annak tudomásul vételét aláírásukkal igazolják.
A kirándulástervezetet, amely tartalmazza a kirándulás útvonalát, az indulás és érkezés helyét, időpontját, a szálláshely címét, telefonszámát, a kísérő tanárok nevét, az itthon maradó tanulók névsorát, az indulás előtt egy héttel az igazgatóságnak kell leadni.
Kísérő tanárok általában: az osztályfőnök és helyettese. Kísérő tanárként 20 tanulónként 1 főt kell biztosítani.

Múzeumlátogatás, színházlátogatás
A tanmenetbe épített múzeumlátogatások és színházlátogatások kötelező iskolai elfoglaltságnak számítanak. Az iskola igyekszik ezek ingyenességét pályázati pénzek felhasználásával biztosítani.

Külföldi utazások
Külföldi utazáshoz, szorgalmi idő alatt az igazgató engedélye szükséges.
Valamennyi felsorolt tevékenység pedagógus-vezetőjét, tanévenként az igazgató bízza meg a kijelölt feladat ellátásával.

4.	A felnőttoktatás formái
[Kt. 78. §, MKM 34. §]

•	Az Alapító Okirat és a Kt. előírása alapján, megfelelő igény (létszám) esetén az intézményben felnőttoktatás szervezésére van lehetőség.
•	A felnőttoktatás keretén belül indítható tagozatok:
o	iskolarendszerű felnőtt szakképzés
o	iskolarendszeren kívüli felnőtt szakképzés
•	A felnőttoktatásban résztvevőkre is az intézményi SZMSZ és Házirend előírásai vonatkoznak 

5.	Az ünnepélyek, megemlékezések rendje, a hagyományok ápolásával kapcsolatos feladatok
A tanítási év során megrendezésre kerülő megemlékezések, ünnepélyek, hagyományőrző rendezvények az alkalomtó1 függően lehetnek:
•	Az intézmény működésével kapcsolatos rendezvények
o	tanévnyitó, tanévzáró ünnepély,
o	gólyatábor, gólyaavatás
o	szalagavató ünnepély,
o	a végzősök köszöntése
o	ballagás
o	egyéb kulturális és sportrendezvények: szavaló versenyek, sportversenyek 
•	állami (nemzeti) ünnepek október 23., március15. tiszteletére
•	névadónk személyéhez kötődő megemlékezések
•	az intézményi képzéssel összefüggő speciális rendezvények
•	emléknapok, megemlékezések: a kommunista diktatúra áldozataira és a holocaust áldozataira emlékezve

Az intézményi ünnepélyek és megemlékezések tartalmukban és külsőségeikben a nevelési célok megvalósítását szolgálják.
Az intézményi ünnepélyek megtartásáról a - diákönkormányzat egyetértésével - a nevelőtestület dönt.
Az ünnepélyek helyét, időpontját, megrendezésének módját, a rendezéséért felelős közösségeket, illetve nevelőtestületi tagokat a nevelőtestület a nyitó értekezleten jelöli ki, a döntést a munkaterv rögzíti. Az intézményi ünnepélyeken a nevelőtestület és a tanulóifjúság minden tagjának megjelenése általában kötelező, de a vezetés ettől eltérően is intézkedhet. A tanulók számára az ünnepélyeken a megjelenés az ünnepi egyenruhában kötelező.
A megtartott ünnepélyeket, megemlékezéseket az osztályfőnök az osztálynaplóba a heti osztályfőnöki óra rovatba jegyzi be.
Az iskolai hagyomány ápolásának külsőségei:
•	az iskola címere
•	az iskola zászlója
•	ünnepi egyenruha (lányok: fekete szoknya vagy nadrág, fehér blúz, sötétkék sál az iskola jelvényével; fiúk: sötét nadrág/öltöny, fehér ing, sötétkék nyakkendő az iskola címerével)
•	sportöltözék: egyen póló az iskola címerével

6.	A pedagógiai munka belső ellenőrzésének rendje

A pedagógus munka teljesítményértékelése kiemelt feladat. Eljárásrendjét A tanári teljesítmény értékelése című – a minőségbiztosítási team által készített, a nevelőtestület által elfogadott – szabályzat rögzíti. 
Ehhez kapcsolódnak az egyes szervezeti egységek vezetőinek ellenőrzési tervei és a pedagógusok önértékelése is.
Az ellenőrzés alapelvei:
•	Az ellenőrzések fő célja az oktatás-nevelés minőségének megőrzése és továbbfejlesztése. Ennek értelmében az iskola vezetősége folyamatosan információkat gyűjt az intézményben folyó munka eredményességéről és a külső környezet visszajelzéseiről, értékítéletéről.
•	A minőségellenőrzés rendszerében nem választható külön az elméleti és a gyakorlati oktatás, egységben, a lehetséges kölcsönhatások figyelembevételével kell vizsgálni.

Az ellenőrzés területei
•	tanórán kívüli iskolai tevékenység értékelése 
•	tanórai oktató munka,
•	képzettség és felkészültség
•	tanár által tanított tanulók tanulmányi eredményének értékelése
•	adminisztrációs fegyelem, munkafegyelem (lásd. munkaköri leírások)
•	a tanári teljesítmény egymást követő ciklusokban tapasztalt változásának értékelése
Az információgyűjtés eszközei:
•	óralátogatási lap
•	tanulói kérdőív
•	önértékelő lap
•	véleménykérő lap
•	értékelési beszélgetés

Az értékelés lebonyolítója az értékelő csoport, mely az értékelt tanár munkaközösség-vezetőjéből (több tanított tárgy esetén munkaközösség-vezetőiből), és az igazgatóság egy tagjából áll. Az értékelő csoport munkáját az értékelt pedagógus aktív közreműködésével végzi.
Az értékelési ciklus kétéves.

Felelősök és feladatkörök:

Minőségbiztosítási felelős:
•	a kétéves ciklusok megtervezése
•	az értékelő csoportok beosztása
•	tájékoztatás
•	a tanulói kérdőívek számítógépes feldolgozása
•	a vizsgálat egységességének biztosítása
•	bizalmas tanácsadás

Értékelő csoport:
•	Az igazgatósági tag felelős ciklusonként legalább egy óralátogatás és azt követő megbeszélés lebonyolításáért; a vizsgált tanár teljesítményére vonatkozó adatok összegyűjtésért, összesítéséért; az értékelő beszélgetés lebonyolításáért, az értékelési összesítő véglegesítéséért.
•	A csoport munkaközösség-vezető tagja felelős évente legalább egy óralátogatás és az azt követő óramegbeszélés lebonyolításáért, az értékelési beszélgetésen való részvételért, az összesítő lap aláírásáért.
•	Az érintett tanár felelős az óralátogatók fogadásáért, a megbeszélésen való részvételért, az önértékelés elvégzéséért, a saját iskolai helyzetének, az iskolai munkakörülményeknek elemezéséért, a következő ciklusra szóló célok kijelölésében való részvételért.
•	A tantestület egésze felelős a rendszer elfogadásáért, az egész tantestületre vonatkozó adatokról szóló tájékoztatás kéréséért, a szükségesnek talált változtatási javaslatok megtételéért.

Az adatok felhasználása:
•	Az érintett tanár megismerhet minden róla gyűjtött információt, betekinthet a róla szóló dokumentumokba, a feltárt problémákkal kapcsolatban az igazgatóhoz fordulhat, bármely vele szemben folytatott eljárás vagy elbocsátás során álláspontja védelmében érvként felhasználhatja az értékelés tapasztalatait.
•	A munkaközösség-vezető megismerheti az adott munkaközösségbe tatozó összes tanár értékelési összesítő lapját, a vizsgálat során megismert információkat a hatáskörébe tartozó döntések során egy, de nem kizárólagos adatforrásként felhasználhatja.
•	A munkáltató bármikor hozzáférhet minden tanár személyes értékelő lapjához. Egy, de nem kizárólagos adatforrásként felhasználhatja a szerzett információkat a tanárok beosztását, bérezését, jutalmazását érintő döntések meghozatalánál. Felhasználhatja a szerzett adatokat az iskolai munka színvonalának emelése érdekében, a továbbképzésekkel kapcsolatos döntéseiben. Az összesített iskolai adatokat PR/marketing célokra használhatja. Nem használhatja fel a név szerinti személyes adatokat fegyelmi eljárás, elbocsátás kezdeményezéséhez, információszolgáltatási célból sem iskolán belülre, sem iskolán kívülre, kivéve az érintett kifejezett kérésére.

7.	A könyvtár működése

[11/1994 (VI.8.)sz. MKM rendelet]

Fenntartás, irányítás, elhelyezés: 
Az iskolai könyvtár fenntartója a felügyeletet ellátó Fővárosi Önkormányzat.
Működését az iskola igazgatója irányítja.
A könyvtár a földszint 12. sz. helyiségében kapott helyet, ez az épület egyik legkönnyebben megközelíthető terme.

A könyvtár állományával kapcsolatos feladatok:
Az állomány gondozásával kapcsolatos feladatok:
•	a gyűjtőkörbe tartozó dokumentumok beszerzése
•	a használók igényének érvényesítése az állomány gyarapítása során
•	a szépirodalom és szakirodalom 40-60%-os arányának biztosítása
•	a szakirodalmi állomány aktualizálása
•	a dokumentumok fizikai állapotának megóvása
•	a muzeális állomány kiemelt védelme
•	a tartalmilag vagy fizikailag használhatatlanná vált dokumentumok selejtezése 

Az állomány elhelyezésével kapcsolatos feladatok: 
•	a raktári rend kialakítása és megóvása
•	szabadpolcos elhelyezés biztosítása
•	az egyes műveltségi területek elkülönítése

Az állomány nyilvántartásával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatok:
•	a beszerzett dokumentumok könyvtári programba való rögzítése
•	retrospektív katalogizálás
•	az elektronikus katalógus építése, gondozása
•	a selejtezett dokumentumokról  jegyzőkönyv készítése
•	a selejtezett dokumentumok törlése a nyilvántartásból
•	a tanulói tankönyvtámogatás keretében kiadott dokumentumok nyilvántartása
•	a tartós használatra kiadott oktatási segédanyagok nyilvántartása
•	leltározás háromévenként

Az állomány feltárásával kapcsolatos feladatok: 
•	az állományba vételhez szükséges feltárás
•	a felhasználók speciális igényeinek megfelelő  mélyebb feltárás
A könyvtár szolgáltatásai: 
A könyvtár használói:
•	az iskola tanulóközössége
•	az iskola dolgozói

A szolgáltatások térítésmentesek, kivéve azokat az eseteket, amelyeket a térítési díj fizetésére vonatkozó szabályzat tartalmaz.

Szolgáltatások:
•	dokumentumok kölcsönzése (periodika, könyv, CD, DVD, videó kazetta)
•	helyben olvasás
•	könyvtárhasználati órák tartása
•	szakórák könyvtári megtartásának biztosítása, előkészítése
•	pedagógusok számára szakmai műhelymunka feltételeinek biztosítása
•	irodalomjegyzék készítése
•	anyaggyűjtés, témafigyelés

A könyvtár használati rendje

A könyvtár tanteremként szolgál, ezért a nyitva tartási rend minden évben az órarend függvénye, az éves munkatervben kerül kijelölésre. A nyitva tartási idő megfelel a jogszabályi előírásoknak a minden napos szolgáltatási kötelezettség és a kötelező órák számának tekintetében is.

A dokumentumok használata:
•	az iskolai beiratkozással könyvtári taggá válik a tanuló
•	a beiratkozott tanuló a könyvtár minden dokumentumát használhatja
•	minden dokumentum kölcsönözhető, kivéve: kézikönyvtári állomány
•	muzeális dokumentum
•	egyszerre maximum 5 dokumentum kölcsönözhető
•	a kölcsönzési idő egy hónap
•	a tankönyvtámogatás keretében kiadott tankönyvek a teljes tanulmányi időre kölcsönözhetők

8.	Tankönyvrendelés, tankönyvellátás és tankönyvtámogatás

	a.)	A tankönyvellátás rendje
23/2004. OM rendelet 22., 23. §
1.1. Alapelvek
-	Az iskolának biztosítania kell, hogy megfelelő számú tankönyv, segédkönyv álljon a tanulók rendelkezésére a tanítási órákra történő felkészüléshez.
-	Az éves költségvetés által biztosított tankönyvtámogatás összegének legalább 25%-át házi olvasmány, tartós tankönyv, illetve a tanulók által alkalmazott segédkönyvek vásárlására kell fordítani.
-	Az így megvásárolt könyvek az intézmény tulajdonába kerülnek, állományba.
-	Az iskolának közzé kell tennie azoknak a tartós tankönyveknek, segédkönyveknek a jegyzékét, amelyeket a tanulók az iskolai könyvtárból kikölcsönözhetnek.
-	Az iskola (a gyermek- és ifjúságvédelmi felelős, az osztályfőnökök közreműködésével) minden év május 31-éig felméri, hogy hány tanuló kívánja igénybe venni ezt a szolgáltatást.
-	A költségvetés által biztosított támogatás fennmaradó részét (75%) a nevelőtestület döntése alapján kell szétosztani. A nevelőtestület dönt, hogy:
-	tartós tankönyvek vásárlására az előírt 25%-nál többet fordítanak-e
-	milyen összeget fordítanak közvetlen tanulói támogatásra, ennek elosztása milyen elvek alapján történjen.
-	A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. 18. §-ának (4) bekezdése alapján, az intézménynek kezdeményezni kell a tankönyv-és tanszerellátás támogatásának megállapítását az illetékes Önkormányzatnál, azon tanulók részére, akiknek a fenti támogatás nem oldja meg a tankönyvellátását.
Külön tankönyvsegély adható iskolánk „BERZE-„BÖRZE” Alapítványából pályázat útján.

Tankönyvrendelés

-	Az iskola a tankönyvek, segédkönyvek beszerzési feladatait nem háríthatja át a szülőkre, tanulókra. Minden tanulónak biztosítani kell, hogy a tankönyvjegyzékben szereplő beszerzési áron juthasson hozzá a tankönyvekhez.
-	A tankönyvrendelés összeállításánál a tankönyvjegyzékben, segédkönyv-jegyzékben szereplő könyveket lehet figyelembe venni.
-	A szakmai munkaközösségek a Minisztérium által eljuttatott tankönyvjegyzék alapján javaslatot tesznek a tankönyvrendelésre.
-	Előzetesen munkaközösségen belül egyeztetik a tagokkal, hogy az adott évfolyamon, adott képzési formában melyik tankönyvet kívánják használni.
-	A tankönyvrendelésért az intézmény igazgatója a felelős, aki az irányítási és szervezési feladatokat a kijelölt személyekre átruházhatja.
-	A tankönyvpiac egyre nagyobb kínálata miatt az intézmény vezetésének arra kell törekednie, hogy a lehető legkedvezőbb szerződés megkötésével tudjon eleget tenni a tankönyvellátás feladatának.

Tankönyv, segédeszköz választásának elvei
A választásnál figyelembe vett szempontok:
-	hagyomány és korszerűség együtt
-	folytonosság, tanulhatóság
-	jól érthetőség
-	jó formai jellemzők
-	több évig használható, tartós tankönyv legyen
-	az árak is alakítják a szempontokat
-	továbbképzési ajánlat figyelembe vétele
-	más iskolák referenciái alapján a tankönyvekről és a szükséges taneszközökről a munkaközösség dönt.

A tankönyvterjesztés

-	Az intézmény vezetője minden évben kijelöli azt az alkalmazottat, aki a tankönyvterjesztéssel kapcsolatos feladatokat végzi. E tevékenységre megállapodást kell kötni.
-	A megállapodásnak tartalmaznia kell a tevékenységhez kapcsolódó konkrét feladatokat és a díjazás mértékét, kivéve akkor, ha a feladat ellátásban való közreműködés a meghatározott személyeknek munkaköri feladata.
Díjazás illeti meg azt az alkalmazottat is, aki elkészítette az iskolai tankönyv-rendelést, kivéve akkor, ha ez munkaköri leírásában elvégzendő feladatként szerepel. 
-	A tankönyvterjesztéssel megbízott alkalmazottnak (továbbiakban: terjesztő) egyeztetnie kell a nevelőtestülettel, hogy milyen módon kívánja a tankönyvek szétosztását megoldani:
-	egyéni vásárlás alapján,
-	osztálykeretben történő vásárlás alapján (az osztályfőnökök segítségét kérve). 
-	A terjesztő tevékenységének szakszerűségéért és törvényességéért a tankönyvrendeléssel és a kapcsolódó feladatokkal megbízott személy felelős.
Az iskolai tanulói tankönyvtámogatás megállapításának rendje:

Az igazgató minden tanévben felmérést készít a munkaközösség-vezetők és a szaktanárok körében a következő tanévre szükséges tankönyvekből, valamint arról, hogy az ingyenes tankönyvtámogatásra ki jogosult. Az ingyen tankönyvre jogosultak körében a költségvetési törvényben meghatározott feltételeknek megfelelő tanulók számára külön normatív támogatás adható. A jogosultság feltételei jogszabályban meghatározottak. A tankönyvtámogatásra benyújtott szülői igény elfogadásáról az iskola igazgatója az osztályfőnökök útján értesíti a szülőket.
A tankönyvtámogatásra jogosultak a nevelőtestület döntése alapján az iskolai könyvtárból kölcsönzik a tankönyveket. 
Az ingyenes tankönyvellátásért a mindenkori könyvtáros tanár a felelős. 
Az ingyenes ellátásra jogosult tanulók körének felmérése a mindenkori ifjúságvédelmi felelős és a könyvtáros tanár feladata.
A feladatok időrendi ütemezését, lépéseit az intézményi IMP rögzíti. Ennek felülvizsgálata, esetleges aktualizálása és egyeztetése törvényi változások esetén végzendő el. 

9.		Intézményi védő, óvó előírások

	a.)	A rendszeres egészségügyi felügyelet és ellátás rendje

Az iskolaorvosi ellátás
•	Az intézményben heti egy alkalommal iskolaorvosi rendelés folyik, egy alkalommal a védőnő tart ügyeletet
•	Az iskolaorvos és a védőnő az osztályfőnök kérésére felvilágosító előadásokat tarthat, ezeknek témája az egészségnevelési tervben, az éves munkatervben kerül rögzítésre
•	Az előírt kötelező orvosi szűrővizsgálatokat úgy kell megszervezni, hogy az a tanítást lehetőleg ne zavarja.
•	Az iskolaorvos minden tanév végén tapasztalatairól tájékoztatja az intézmény vezetését.
•	Az iskola tanulóinak fogorvosi szűrővizsgálatára minden évben sor kerül

Gyógytestneveléssel kapcsolatos feladatok
[Kt. 114. §]

•	Az iskolaorvos szakorvosi vélemény figyelembevételével a tanulókat gyógytestnevelési foglalkozásokra utalhatja, mely az iskolai testnevelés egyik formája, ezen a részvétel kötelező. Az ott szervezett érdemjegyekből kell kialakítani a félévi, év végi osztályzatokat

		b.)	A dolgozók feladatai a tanuló- és gyermekbalesetek megelőzésében és a baleset esetén

A tanuló- és gyermekbalesetekkel összefüggő feladatatok
[Kt. 11. §, MKM 4. §, 2. számú melléklet]
A feladatok ellátásáért kiemelt felelősséggel tartozik az Intézményi Munkavédelmi Megbízott. Az Intézményi Munkavédelmi Szabályzat részletesen tartalmazza a megbízott és az intézmény konkrét feladatait.
A pedagógusok legfontosabb kötelezettsége, hogy:
•	a balesetek megelőzése érdekében a tanulók részére az egészségük, testi épségük megőrzéséhez szükséges ismereteket átadják, azok elsajátításáról meggyőződjenek. A balesetvédelmi tájékoztatás időpontja minden tanév első tanítási napja. A tájékoztatás tudomásul vételét az ellenőrző könyvben a tanulók aláírásukkal igazolják.
•	a tanulók baleset veszélye esetén minden lehetséges intézkedést megtegyenek a veszély elhárítása érdekében
•	azokban a tantermekben, gyakorlati foglalkozásra kijelölt helyiségekben, amelyek kiemelten balesetveszélyesek, fokozott ellenőrzési kötelezettség hárul az érintett pedagógusokra
•	a megelőzés kötelezettsége kiterjed az intézményen kívül szervezett rendezvények és tanulmányi kirándulások körére is. Az esetleges veszélyforrásokra a kirándulást előkészítő osztályfőnöki órán kell felhívni a tanulók figyelmét.
A pedagógusok feladata baleset esetén:
A baleset súlyosságától függően azonnal értesíteni kell a megfelelő segély-nyújtó szervet (orvost, iskolai védőnőt, mentőt stb.), és az iskola balesetvédelmi felelősét, aki felveszi a jegyzőkönyvet, értesíti a tanuló szüleit és az intézmény vezetőségét.

Az intézmény tájékoztatási kötelezettsége a tanulók felé

A tanulókkal minden szorgalmi év (illetve gyakorlati foglalkozás) elején ismertetni kell: 
•	a foglalkozásokkal együtt járó veszélyforrásokat,
•	az egészségük és testi épségük védelmére vonatkozó rendelkezéseket, 
•	a tilos és elvárható magatartási formákat.
Az ismertetésnek igazodnia kell a tanulók életkorához és fejlettségéhez.
Az ismertetés tényét és tartalmát minden esetben dokumentálni kell

Az intézmény jelentési kötelezettsége, eljárási szabályok

Az eljárási szabályok értelmében:
•	A tanuló- és gyermekbaleseteket (továbbiakban: baleset) az erre előírt nyomtatványon nyilván kell tartani.
•	A három napon túl gyógyuló sérülést okozó baleseteket ki kell vizsgálni, fel kell tárni a kiváltó és a közreható személyi, tárgyi és szervezési okokat. Ezekről a balesetekről előírt nyomtatványon jegyzőkönyvet kell felvenni. A jegyzőkönyv egy-egy példányát (előírás szerinti határidőn belül) át kell adni a fenntartónak, a tanulónak (szülőnek). Egy példányát az intézmény őrzi meg.
•	A súlyos balesetet azonnal jelenteni kell a fenntartónak. Ebben az esetben a baleset kivizsgálásába legalább középfokú munkavédelmi szakképesítéssel rendelkező személyt kell bevonni. 
•	Az intézménynek lehetővé kell tennie a szülői szervezet (közösség) és a diákönkormányzat képviselője részvételét a baleset körülményeinek kivizsgálásában.

Az intézet vezetői, pedagógusai és egyéb alkalmazottak feladata, olyan munkafeltételek kialakítása, amely a tanulók számára az egészség és testi épség védelmét és a biztonságos munkavégzést biztosítja.

Konkrét feladatok:
Baleset,- munka,- tűzvédelmi oktatás
Az oktatás célja: arra kell törekedni, hogy a tanult ismeretek a tanulók életformájává és mindennapi gyakorlatává váljanak.
•	az első osztályfőnöki órán, testnevelési órán, valamint az első gyakorlati foglalkozáson kell megtartani,
•	az oktatásról jegyzőkönyv készül, amit a tanulók aláírásukkal igazolnak,
A tananyag tartalma: életkornak, fejlettségi szintnek megfelelő és szakmához kapcsolódó legyen, különös tekintettel a foglalkozásokkal együtt járó veszélyforrások kiemelésére.
A pedagógusok kötelesek a tanulók egészsége és testi épsége érdekében betartani és betartatni a tantárgyak oktatására vonatkozó munkabiztonsági előírásokat.
Felsorolni, hogy felügyelet mellett milyen munkaeszközöket használhatnak a tanulók.
Az osztályfőnök és szaktanárok feladata:
•	az elméleti órák közötti szünetek, rendezvények, gyakorlati foglalkozások ideje alatti állandó felügyelet,
•	az iskolán kívül szervezett rendezvények, kirándulások ideje alatti felügyelet (megfelelő mentő eszközök biztosítása mentőláda) 
•	Munkafolyamatok elvégzéséhez védőfelszerelések biztosítása, és elsősegélyhely kijelölése,
•	Baleset esetén intézkedés.
o	balesetet, rosszullétet azonnal jelenteni a közvetlen vezetőnek
o	elsősegélynyújtás
o	baleset kivizsgálása
o	jegyzőkönyv készítése
o	szükség esetén ismételt oktatás elvégzése.
•	Jelentési kötelezettség és jegyzőkönyv megküldés a jogszabályban előírt felügyeleti szervek felé.
•	Magatartás szabályai az iskola egész területén és rendezvényein.
•	Testnevelési órán, sportköri foglalkozáson a gyakorlatok balesetmentes elvégzése biztosított legyen.
A tanuló egészségét és testi épségét veszélyeztető munkavégzésre nem osztható be. Tanulók, pedagógusok, technikai dolgozók kötelessége jelenteni, ha munkahelyükön veszélyforrást tapasztalnak.

	c.)	Rendkívüli esemény, bombariadó stb. esetén szükséges teendők

Rendkívüli eseményen kell érteni minden olyan eseményt, amelynek bekövetkeztét előre nem lehet látni (árvíz, belvíz, földrengés, bombariadó stb.).

Riadó elrendelése, végrehajtása

1)	Rendkívüli esemény bekövetkeztekor az iskolában való benntartózkodás rendje szerint illetékes első számú vezető riadót rendel el.
2)	A rendkívüli eseményt, a riadót két percen túli, szaggatott csengőjelzéssel (azonos a tűzriadó jelzéssel), kolomppal, iskolarádión, vagy hangosbeszélőn keresztül bemondott szöveggel, vagy élőszóval kell jelezni!
3)	A kiürítés folyamatos végrehajtásának érdekében a megadott jelre a tantermekben lévő tanulók, tanárok felügyelete mellett fegyelmezetten, gyorsan elhagyják a tantermeket, és a kijelölt útvonal igénybevételével az iskola udvarán és az utcán osztályonként, vagy csoportonként felsorakoznak. A tanárok ellenőrzik a tanulók létszámát, ha hiányzik tanuló, azonnal jelezni kell a vezetőnek.
4)	!A dolgozók (tanulók) a kiürítés végrehajtását irányító vezetők utasításainak betartása mellett a munkahelyeket, az iskola területét kötelesek elhagyni, majd további intézkedésig a kijelölt gyülekezési helyen tartózkodni.
5)	Az elhagyás előtt a foglalkozást vezető tanárok, dolgozók kötelesek a helyiséget áramtalanítani (gépek, berendezések, készülékek kikapcsolása). Az épület áramtalanítása a gondnok feladata. A tantermek, helyiségek ajtajait nyitva kell hagyni. A gázcsapok elzárása a karbantartó feladata.

•	Rendkívüli esemény esetén a legfontosabb szempont a tanulók és alkalmazottak testi épségének védelme. A pedagógus a rendkívüli esemény végéig a rábízott tanulókkal marad.
•	A bombariadóról, vagy más rendkívüli esemény esetén (ha az nem felsőbb szervtől érkezett) azonnal értesíteni kell a Rendőrséget, illetve megfelelő szakhatóságot – tűzoltóságot, polgári védelmet.
•	Bombariadó esetén a Rendőrség tűzszerészeti vizsgálatának eredménye dönt arról, hogy folytatni lehet-e a tanítást.
•	A bombariadó miatt elmaradt tanítási órákat lehetőség szerint pótolni kell, délutáni tanítási órák keretében, vagy szombaton.
•	A veszélyhelyzet megfelelő kezelése és elhárítása érdekében minden tanítási évben legalább kétszer valóságos helyzetet szimulálva „riadó-gyakorlatot” kell tartani. Ezek a szituációk segítenek a menekülési útvonal gyakorlati megismerésében, a helyes magatartás kialakításában, a pánik elkerülésében.

	d.)		Katasztrófa- tűz és polgári védelmi tevékenység szervezeti és végrehajtási rendje

A rendkívüli esemény neve	Intézkedni köteles	Intézkedés	Végrehajtásban segédkezők	Megjegyzés	
tűzvész,

Bombariadó,

robbanás
	ügyeletes vezető
igazgató	a rendőrség és a tűzoltóság értesítése, az épület kiürítése	a tanulócsoportokban bent lévő tanárok, gondnok, tűzvédelmi megbízott	csak az ügyeletes vezető, a gondnok és a bejelentést tevő maradhat az épületben	
terrortámadás	ügyeletes vezető	a rendőrség értesítése, az épület nem érintett részeinek kiürítése	a tanulócsoportokban bent lévő tanárok,
gondnok	csak az ügyeletes vezető és a gondnok maradhat az épületben	
villám-becsapás 	ügyeletes vezető	szakemberrel a károk felmérése és az okok felderítése	gondnok, gazdasági vezető	a sérült részek kivonása a tanításból	
az épület állagának nagymértékű karosodása	ügyeletes vezető	bejelentés a fenntartóhoz, és a sérült épületrész kiürítése	gondnok, gazdasági vezető	az egyszerűbb átmeneti megoldások elvégzése, bevezetése	
energia- vagy ivóvíz szolgáltatás jelentős idejű kimaradása	ügyeletes vezető	felméri a kimaradás hatását az oktatásra, és eszerint dönt a tanítás folytatásáról	gondnok, karbantartó	szükség esetén rendkívüli szünet elrendelése (az igazgató hatásköre)	
rendkívüli időjárási viszonyok	ügyeletes vezető	felméri a kimaradás hatását az oktatásra, és eszerint dönt a tanítás folytatásáról
 	minden dolgozó	szükség esetén rendkívüli szünet elrendelése (az igazgató hatásköre)	

10.				Egyéb rendelkezések

	a.)		A kereset-kiegészítés feltételei

	Az intézmény vezetője kereset-kiegészítéssel ismeri el a meghatározott teljesítmény elérését, illetve – a helyettesítést kivéve – az átmeneti többletfeladatok ellátását, így különösen a pedagógiai fejlesztő tevékenységet, a nevelés célját szolgáló tanórán kívüli foglalkozás terén nyújtott minőségi munkavégzést. A kiemelt munkavégzésért járó kereset kiegészítés az iskola bármely alkalmazottja részére megállapítható egy alkalomra, illetőleg meghatározott időre. A kereset-kiegészítésre való jogosultság legfeljebb egy tanítási évre adható.
	A kereset-kiegészítés megállapításánál figyelembe kell venni a vezetők, illetve a pedagógus munkakörben foglalkoztatottak teljesítményértékelésének eredményeit.
A kereset-kiegészítés odaítélésénél és összegének megállapításánál a vezetői döntést segíti a kibővített iskolavezetőség (igazgatóhelyettesek, tagozat vezető, gazdasági vezető, a szakmai munkaközösségek vezetői, a közalkalmazotti tanács)
Pedagógusok esetében a kereset-kiegészítésben részesülő személyére javaslatot tesz a szakmai munkaközösség-vezető, a következő szempontokat szem előtt tartva:
•	Kifogástalan munkavégzés, példás munkafegyelem
•	Innovatív képesség, kreativitás, pedagógiai önállóság
•	Módszertani igényesség
•	Magas szintű felkészültség, kiváló szakmai munka
•	Tanórán kívüli feladatok vállalása
•	Eredményes felkészítő munka tanulmányi, kulturális versenyekre
•	Szerepvállalás a minőségbiztosítási munkában.

Nem pedagógus dolgozó esetében a gazdasági vezető tesz javaslatot a kifogástalan, precíz munkavégzést figyelembe véve.

	b.) Teljesítménypótlék
Az illetmények teljesítménypótlékot nem tartalmaznak.

	c.)		A kéthavi tanítási időkeret

	A tanítási időkeret jelentősége, hogy a rendes munkaidőn belül végzett tanításért óradíj csak a tanítási időkereten felül teljesített többlettanításért jár. A munkaidő legfeljebb kéthavi keretben határozható meg, így a tanítási időkeret is két hónapra szól. Megállapítása a következő: a két hónapra jutó tanítási órák számát meg kell szorozni a pedagógus munkakörre megállapított heti kötelező óraszám egy ötödével. A tanítási időkeretet az adott tanítási napra a pedagógus kötelező órájának terhére tervezett órák számának megfelelően csökkenteni kell minden olyan kieső tanítási nap után, amely az Mt. 151.§-ának (2) bekezdésében megjelölt távollét napjaira, a keresőképtelenség időtartamára esik. A pedagógus továbbképzés olyan távollét, mellyel a tanítási időkeretet csökkenteni kell.
A kéthavi tanítási időkeret számításánál szem előtt kell tartani:
•	Az intézményvezetők és helyettesek kötelező óraszámát a Kt. 1. sz. melléklet Harmadik rész I. fejezetében rögzített kötelező óraszámokkal kell számolni. 
•	Amennyiben a pedagógus kettős, különböző kötelező óraszámmal járó munkakört tölt be, a számítás alapja a Kt. 1. sz. melléklete Harmadik rész II./4. pontjában foglaltak szerint megállapított heti kötelező óraszám egyötöde. 
•	A tanítási napok számításánál figyelmen kívül kell hagyni a tanítás nélküli munkanapokat és tanítási szünnapokat, így az őszi, téli, tavaszi szünet munkanapjait, és a munkaszüneti napokat is. 

	Két hónap elteltével az intézményvezető – az egyedi nyilvántartások alapján – összesíti a teljesített tanítási órákat, a tanórán kívüli foglalkozásokat és az egyéni foglakozásokat, a kieső napok miatt levonható órák számát, az egyéni órakedvezményeket, és megállapítja a pedagógus órára kiszámított teljesítménymutatóját. (tm=[tto+tkf+ef+eo+kno]-tki; ahol a tto a ténylegesen teljesített tanítási óra, a tkf a tanórán kívüli foglalkozás, ef az egyéni foglalkozás, eo az egyéni órakedvezmény, kno a kieső napok miatt levonható órák, tik a tanítási időkeret).
Amennyiben a teljesítménymutató pozitív előjelű szám, a pedagógusnak óradíj jár.
A pedagógus a teljes munkaidejének tanítási órákkal le nem kötött részében azokat a feladatokat látja el, amelyek a munkaköri leírásában szerepelnek. A pedagógusok munkaidő nyilvántartását a beírási és helyettesítési napló, a tanórán kívüli foglalkozások naplói, a tantárgyfelosztás az órarend és a jelenléti ívek tartalmazzák.

	c.)		Vagyoni jogok átruházásakor a tanulót megillető díjazás megállapításának szabályai intézményünkben nem alkalmazhatók.

	d.)	A munkaruha kihordási idejének, tisztántartásának szabályozása intézményünk esetében nem szükséges.

	f)	Vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség
[2007. évi CLII. törvény]

A jogszabály 3.§ (1) bekezdése szerint vagyonnyilatkozat tételére kötelezett az a közszolgálatban álló személy, aki – önállóan vagy testület tagjaként – javaslattételre, döntésre vagy ellenőrzésre jogosult. Így az intézmény vezetője, az általános igazgatóhelyettes, a szakmai igazgatóhelyettes és a gazdasági vezető. A vagyonnyilatkozat tételi kötelezettségnek a kötelezett a vagyonnyilatkozat tételi kötelezettséget megalapozó jogviszony létrejötte előtt kell eleget tegyen. A vagyonnyilatkozatot két példányban kell elkészíteni: egyik példánya a nyilatkozónál marad, másikat a zárt borítékon az intézményvezető és a nyilatkozó aláírásával látja el, (így bizonyítva a sértetlenséget), és az igazgatói páncélszekrényben helyezik el megőrzésre. A vagyonnyilatkozat minden esetben titkos, annak megőrzéséért, a titkosság megtartásáért az intézmény vezetője a felelős,annak tartalmát csak akkor ismerheti meg, ha a jogszabály 14§-a alapján vagyongyarapodási vizsgálatot kell kezdeményeznie. 

11.	Az intézmény dokumentumainak nyilvánossága
[MKM 8. §]

A nyilvános dokumentumok köre

•	az intézmény éves munkaterve
•	az intézmény Pedagógiai Programja
•	intézményi Szervezeti és Működési Szabályzat, 
•	intézményi Házirend
•	IMIP és Minőségfejlesztési kézikönyv

A nyilvánosság érvényesítése

•	A nyilvános dokumentumokat a titkárságon, az iskolai könyvtárban és a tanári szobában kell elhelyezni egy-egy példányban, valamint az iskola honlapján meg kell jelentetni
•	A titkárságon és a könyvtárban az intézmény vezetősége megteremti a feltételt ahhoz, hogy az érdeklődök írásban kifejthessék véleményüket, illetve kérdéseikre választ kaphassanak (szóban vagy írásban). 
•	A pedagógusok tekintetében a nyilvánosságnak abbó1 a szempontból is érvényesülnie kell, hogy kötelesek megismerni (alkalmazni) és megismertetni (alkalmaztatni) az intézmény működésére vonatkozó belső szabályokat, illetve a munkájukra vonatkozó törvényeket, rendeleteket, jogszabályokat.

V. fejezet
Záró rendelkezések

Az SZMSZ hatálybalépése

„A SZMSZ a fenntartó jóváhagyásával lép hatályba és visszavonásig érvényes. A jelen SZMSZ hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a 2005. november 5. napján készített és 2007. január 22-én kiegészítésekkel bővített, valamint a 2008. november 4-én átdolgozott (előző) SZMSZ.
A SZMSZ felülvizsgálatára sor kerül jogszabályi előírás alapján, illetve jogszabályváltozás esetén, vagy ha módosítását kezdeményezi a diákönkormányzat, az intézmény dolgozóinak és tanulóinak nagyobb csoportja, az iskolaszék (óvodaszék, kollégiumi szék), a szülői szervezet. A kezdeményezést és a javasolt módosítást az iskola igazgatójához kell beterjeszteni. A SZMSZ módosítási eljárása megegyezik megalkotásának szabályaival.

Budapest, 2010. február 24.

	P.h.		…………………………………
									igazgató

A Szervezeti és Működési Szabályzatot az intézmény diákönkormányzata 2010. február 23. napján tartott ülésén megtárgyalta. Aláírásommal tanúsítom, hogy a diákönkormányzat egyetértési jogát jelen SzMSz felülvizsgálata során, a jogszabályban meghatározott ügyekben gyakorolta, az abban foglaltakkal egyetértve a nevelőtestületnek elfogadásra javasolta.

	………………………………………….
	diákönkormányzat vezetője

A Szervezeti és Működési Szabályzatot a szülői szervezet (közösség) 2010. február 23. napján tartott ülésén megtárgyalta. Aláírásommal tanúsítom, hogy a szülői szervezet egyetértési jogát a jogszabályban meghatározott ügyekben gyakorolta, az abban foglaltakkal egyetértve a nevelőtestületnek elfogadásra javasolta.

	…………………………………………
		szülői szervezet képviselője

A Szervezeti és Működési Szabályzatot az intézmény nevelőtestülete 2010. február 23. napján elfogadta.

…………………………………..	………………………………….
hitelesítő nevelőtestületi tag	hitelesítő nevelőtestületi tag

	

…………………………………
		hitelesítő nevelőtestületi tag

I.	 számú melléklet

Gyűjtőköri szabályzat

	A könyvtára által gyűjtött alapdokumentumok körét, az állománygyarapítás módját, a gyűjtés szintjét és mélységét a jelen gyűjtőköri szabályzat határozza meg.
A gyűjtőköri szabályzat alapelvei az iskola PEDAGÓGIAI programjában megfogalmazott célokhoz és elvárásokhoz igazodik.  
A szabályzat az iskola szervezeti és működési szabályzatának mellékletét képezi.

Az iskolai könyvtár gyűjtőkörét meghatározó tényezők

Az iskolán belüli tényezők:

-	Az iskola tanulói összetétele.
-	A Nemzeti Alaptantervben, valamint az iskola által alkalmazott kerettantervben megfogalmazott alapvető közművelődési, nevelési és oktatási feladatok.
-	Az iskola nevelési és oktatási céljai.
-	Az iskola helyi tanterve, tantárgyi követelményrendszere.
-	Az iskola tehetséggondozási és felzárkóztatási programja.

Az iskolán kívüli tényezők:

-	Más iskolai könyvtárral való együttműködési lehetőségek megteremtése.
-	A könyvtárközi kölcsönzés lehetőségének kihasználása.
-	Az online - szolgáltatások igénybe vétele.

Az állománygyarapítás módjai (a beszerzés forrásai)

-	Vásárlás könyvkereskedőktől, kiadóktól kézpénzfizetési vagy átutalási számla alapján.
-	Ajándék más könyvtáraktól, intézményektől, jogi és nem jogi személyektől térítésmentesen.
-	Dokumentumok cseréje.

A gyűjtött dokumentumok fajtája: 

1.	könyv :	-hagyományos előállítású
	-elektronikus adathordozón megjelenő
	-hangos könyv
2.	periodika
3.	brossura
4.	tankönyv
5.	segédkönyv
6.	videó kazetta
7.	hangkazetta
8.	zenei CD
9.	DVD
10.	számítógépes program
11.	oktatási csomag
12.	kézirat
13.	szakdolgozat

A gyűjtés szintje és mélysége:
	Tartalom	Mélység

Kézikönyvtári állomány:

- általános lexikonok, enciklopédiák	teljesség igényével
- szaklexikonok, szakenciklopédiák	tematikus teljességgel
- adattárak								teljesség igényével
- az oktatott nyelvek két- és egynyelvű szótarai	teljesség igényével
- egynyelvű szótárak	teljesség igényével
- atlaszok, térképek	tematikus teljességgel

Kölcsönözhető állomány:

- házi és ajánlott olvasmányok	kiemelten
- átfogó irodalmi antológiák	teljesség igényével
- tematikus irodalmi antológiák	válogatással
- a tananyagban szereplő szerzők művei	válogatással
- hazai szépirodalomi művek	válogatással
- világirodalmi művek	válogatással
- regényes életrajzok, történelmi regények	erős válogatással
- az iskolában tanított nyelvek irodalma
- a tudományok középszintű elméleti és	teljesség igényével
  történeti összefoglalói 
- kompetencia fejlesztését segítő szakkönyvek	tematikus teljességgel
- helyi tantervhez kapcsolódó szakkönyvek	tematikus teljességgel
- helyi tantervhez közvetve kapcsolódó szakkönyvek	válogatva
- módszertani kiadványok	tematikus teljességgel
- oktató programok, DVD, CD, VIDEÓ	válogatva
- helytörténeti művek	válogatva
- EU története, jogszabályai, gazdasági kérdései	tematikus teljességgel
- szakmai alapozással kapcsolatos művek	tematikus teljességgel

Pedagógiai gyűjtemény:

Válogatva gyűjtendőek a pedagógiai szakirodalom és határtudományainak dokumentumai:
-	Pedagógiai és pszichológiai lexikonok, enciklopédiák
-	Pedagógiai, pszichológiai és szociológiai összefoglalók.
-	A pedagógiai programban megfogalmazott nevelési és oktatási célok megvalósításához szükséges szakirodalom.
-	A tehetséggondozás és felzárkóztatás módszertani irodalma.
-	A tanítási órákon kívüli foglakozásokhoz kapcsolódó szakirodalom.
-	Az iskolával kapcsolatos jogi, statisztikai szabálygyűjtemények.
-	Esélyegyenlőséggel kapcsolatos irodalom
-	Drog-prevencióval foglalkozó kiadványok
-	Oktatási intézmények tájékoztatói.
-	Általános pedagógiai és tantárgymódszertani folyóiratok.
-	Az iskola történetéről, névadójáról szóló dokumentumok.

Minőségbiztosítás:

- jogszabályok	teljességgel
- módszertani kiadványok	válogatva
- mérési eljárásokkal kapcsolatos irodalom	válogatva
- segédkönyvek	válogatva

Intézményi működéshez kapcsolódó gyűjtemény:

- intézményi igazgatáshoz kapcsolódó dokumentumok	tematikus teljességgel
- gazdasági, jogi, ügyviteli dokumentumok	tematikus teljességgel

Könyvtári szakirodalom (segédkönyvtári anyag):

Válogatva gyűjtendők a következők:
-	A könyvtári munka módszertani segédletei, összefoglaló munkák.
-	Könyvtári jogszabályok, irányelvek.
-	Az iskolai könyvtárakkal kapcsolatos módszertani kiadványok, folyóiratok.

II.	 számú melléklet

Szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje

A szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje

Az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Kormányrendelet 145/A. § (5) bekezdése alapján az intézményvezető köteles rendelkezni a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről, amely a szervezeti és működési szabályzat mellékletét képezi. Az Intézménynél előforduló szabálytalanságok kezelésére az itt meghatározott eljárásrendet kell alkalmazni.

1.	Szabálytalanság

A szabálytalanság, valamely létező szabálytól:
-	központi jogszabályi rendelkezéstől,
-	helyi rendelettől,
-	egyéb belső szabályzattól, utasítástól való eltérést, ott megfogalmazott elvárás be nem tartását jelenti.

A szabályok be nem tartása adódhat:
-	nem megfelelő cselekményből,
-	mulasztásból,
-	hiányosságból.

2.	Jelen eljárásrend tekintetében a szabálytalanságok körének meghatározása

Jelen eljárásrend tekintetében szabálytalanságnak minősülnek azok a szabálytalanságok, melyek mértékük alapján:
-	a büntető,
-	szabálysértési,
-	kártérítési, illetve
-	fegyelmi eljárás megindítására adnak okot.

3.	A szabálytalanságok kezelési rendje meghatározásának célja

A szabálytalanságok kezelési rendje meghatározásának célja a szabálytalanságok (újbóli) előfordulásának megelőzése.

A megelőzés érdekében a szabálytalanságok kiküszöbölésére, megakadályozására a FEUVE rendszerbe új elemeket kell beépíteni, hogy az előzetes, a folyamatos, valamint az utólagos vezetői ellenőrzés eszközével a szabálytalanság előfordulása, illetve ismételt felmerülése kivédhető legyen.

A FEUVE rendszerben az ellenőrzési pontok kialakításakor figyelembe kell venni a független belső ellenőrzés érintett területre vonatkozó megállapításait, különös tekintettel a mulasztások, hiányosságok, helytelen cselekmények tényeire, okaira, körülményeire, illetve a felelősökre.

A FEUVE rendszer karbantartása, fejlesztése során a független belső ellenőrzési tapasztalatokat úgy kell hasznosítani, hogy az adott területre meghatározott részletes szabályozással, a szabályozás megismertetésével, a szabályozás betartatásával, illetve közvetlen felelősök meghatározásával az újabb szabálytalanságok kivédhetőek legyenek.

4.	Általános elvek

A FEUVE rendszer kialakításáért felelős intézményvezető gondoskodik arról, hogy az első szintű pénzügyi irányítási és kontroll rendszer megfelelőségének és hatékonyságának vizsgálatával és értékelésével a szabálytalanságok bekövetkezését elkerüljék.
A FEUVE rendszer kielégítő működését biztosítani kell az iskola minden tevékenysége vonatkozásában.
A szerv azon tevékenységeire, működési folyamataira, ahol a szabálytalanságok előfordulásának kockázata magas, külön figyelmet szentel.
A FEUVE rendszer ezen területekhez kapcsolódva olyan elemeket határoz meg, mely olyan feladatokat ír elő, amelyek kiküszöbölik az elkövetés lehetőségét, illetve korlátozzák az okozható kár mértékét.

5.	A nagyobb kockázatot rejtő feladatok, folyamatok kiemelt kezelése a szabálytalanságok megelőzése érdekében

Az intézménynél nagyobb kockázatot rejtő feladatok, folyamatok a következők:
-	a tervezési folyamatok egyes területei,
-	illegális pénzügyi cselekmények viszonylag nagy lehetőségét rejtő folyamatok, tevékenységek,
-	a szerv belső eljárási rendjének áttekintésekor nagy kockázatot rejtő feladatnak, folyamatnak minősített területek,
-	a pénzügyi tranzakciók tesztelésekor nagy kockázatot rejtő feladatnak, folyamatnak minősített területek.

5.1.	A tervezési folyamatok esetében a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje a következő:
A korábbi évek  tapasztalatai  alapján, - a költségvetési  beszámolók adatait is figyelembe véve - meg kell keresni azokat a tételeket, melyek különösen kényes területek, (elsősorban olyan területek, ahol nagyobb mennyiségű készpénz, illetve készletmozgás van).
Gondoskodni kell a nagyobb, egyösszegű kiadások teljesítésével járó területek, pl.: beruházások, eseti, nagyösszegű finanszírozások fokozott ellenőrzési rendjének meghatározásáról.
Biztosítani kell egyes, az elmúlt évek tapasztalatai, illetve a megváltozott szabályozások miatt megnőtt jelentésű területek fokozott ellenőrzését, a szabályosság kontrollálását.
Figyelembe kell venni a külső ellenőrzés által tett észrevételeket, melyek kihatnak a tervezési tevékenységre is.

5.2.		Az illegális pénzügyi cselekmények viszonylag nagy lehetőségét rejtő folyamatok, tevékenységek esetében a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje a következő:
Meg kell határozni, írásban rögzíteni kell olyan belső rendet, politikát, melyek az illegális pénzügyi cselekmények megelőzését célozzák.
Gondoskodni kel arról, hogy az intézmény dolgozói számára ismert eljárásrend legyen arra az esetre, ha illegális pénzügyi cselekmény gyanúja merül fel. Ismertnek kell lenni az ilyen esetek bejelentési, illetve vizsgálati szabályainak.
Tájékozódni kell az illegális pénzügyi cselekmények előfordulási típusairól, területeiről, feladathoz, intézményhez, esetleg személyhez köthetőségéről.

Az illegális pénzügyi cselekmények külön figyelmet igénylő területeit, folyamatait az alábbi ismérvek alapján kell maghatározni:
-	Az adott terület költségvetési terv, illetve tényszám adatai költségvetési főösszeghez viszonyított nagyságrendjének vizsgálatával, - azt a százalékot, melytől jelentős tételnek számítható a terület, az intézmény a vizsgálat során maga – de írásban is rögzítve – határozza meg
-	Az adott terület ellenőrzéssel, közvetlen irányítással való kapcsolatának vizsgálatával, azaz annak ellenőrzésével, hogy a terület milyen mélységig szabályozott, a szabályozást az érintettek megismerték-e, a szabályok betartását a tevékenység során ellenőrzik-e, utólag mikor történik ellenőrzés, illetve, hogy a területet érintette-e a független belső ellenőri, illetve esetleg külső ellenőri tevékenység. Az a terület lesz figyelmet érdemlő, mely az ellenőrzés szempontjából a legkevésbé lefedett
A fenti két fő szempont együttes értékelésével kell meghatározni azokat a területeket, melyek a legnagyobb figyelmet igénylik.

5.3.	A szerv belső eljárási rendjének áttekintésekor nagy kockázatot rejtő feladatnak, folyamatnak minősített területek esetében a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje a következő:
-	rendszeresen át kell tekintetni a szerv belső eljárásrendjét, különös tekintettel a belső szabályozottságra, és az ott szabályozott folyamatokra,
-	vizsgálni kell a tényleges folyamatok és a folyamatleírások közötti összhangot, eltérés esetén meg kell keresni az okokat, és a szabályosság követelményének megfelelően gondoskodni kell a szabályok módosításáról, illetve a betartatás ellenőrzéséről.

5.4.	A pénzügyi tranzakciók tesztelésekor nagy kockázatot rejtő feladatnak, folyamatnak minősített területek esetében a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje a következő:
-	a valódiság és hitelesség érdekében egyes pénzügyi tranzakciók folyamatában való teljes végigkísérése történik meg.
Ilyen pénzügyi tranzakció csoportok lehetnek pl.:
-	dologi kiadások készletbeszerzéseinek nyomonkövetése,
-	a rendszeres és nem rendszeres személyi juttatások köre,
-	a beruházások pénzügyi lebonyolítása,
-	az intézmény valamely alapfeladatának ellátása stb.

A pénzügyi tranzakció csoport egyik lehetséges területének a dologi kiadások készletbeszerzéseinek nyomonkövetése esetében a tényleges ellenőrzési feladatok például a következők lehetnek:
-	a beszerzés kezdeményezése körülményeinek, dokumentumának vizsgálata,
-	a beszerzés kezdeményezés ellenőrzése, áttekintése jogosság, célszerűség szempontjából,
-	a megrendelés áttekintése az alábbi szempontokból:
i.	a megrendelő jogosult volt-e a megrendelésre, mint kötelezettségvállaló,
ii.	megtörtént-e a megrendelésnek, mint egyfajta kötelezettségvállalásnak az ellenjegyzése,
iii.	az ellenjegyzést az ellenjegyzésre jogosul végezte-e
-	a gazdaságosság elvét szem előtt tartották-e;
-	a megrendelés nyilvántartása megfelelőségének, átlátható rendszerben történő kezelésének ellenőrzése
-	a megrendelés beérkezésekor a szakmai teljesítés igazolása körülményeinek áttekintése
-	a készletjellegű termékek beérkezését követő nyilvántartásba vételének, tárolásának vizsgálata
-	a pénzügyi teljesítés előtt az érvényesítői feladatok ellátásának teljes ellenőrzése – a feladat valamennyi mozzanatára kiterjedően
-	a pénzügyi teljesítés előtt az utalványozás körülményeinek, megalapozottságának áttekintése,
-	az utalvány ellenjegyzésének ellenőrzése,
-	a tényleges pénzügyi teljesítés dokumentumainak vizsgálata,
-	a pénzügyi teljesítést követő számviteli folyamatok nyomonkövetése

A pénzügyi tranzakciókkal kapcsolatban a ténylegesen vizsgálandó területeket, valamint a részterületeket mindig a feladat-ellátáskor kell külön, írásban meghatározni.

6.	Az intézményvezető értékelési feladata a szabálytalanságok megakadályozása érdekében

Az igazgató a szabálytalanságok megakadályozása érdekében legalább évente egy alkalommal értékeli az intézmény egyes működési folyamatait. Az értékelési feladatok ellátásába más személyeket, különösen a folyamatgazdákat is bevonja.

Az értékelés során át kell, hogy tekintsék legalább a következőket:
-	az iskolánál, illetve annak tevékenységeinél, a feladatellátásánál mennyire tudatos a FEUVE tevékenység,
-	a FEUVE rendszer fejlesztése, javítása megfelelő ütemben történik-e, kellő rugalmassággal válaszol-e a feltárt szabálytalanságok kezelésére
-	az ellenőrzési tapasztalatok nem utalnak-e olyan területekre, ahol a FEUVE rendszer még nem került kialakításra,
-	a FEUVE rendszerhez kapcsolódóan megfelelőek-e a kialakított ellenőrzési nyomvonalak,
-	a FEUVE szabályzata elkészült-e, annak betartására fordítanak-e kellő figyelmet.

Az intézményvezető a FEUVE tevékenységet köteles értékelni
-	a független belső ellenőr illetve a külső ellenőri szervezet megállapításai alapján is.

7.	Feladatok a szabálytalanságok észlelése esetén

A FEUVE rendszernek a következő feladatai lehetnek, ha működése során szabálytalanságot észlel:
a)	amennyiben a FEUVE rendszerben feladatot ellátó személy az ellenőrzési tevékenysége során a korábban már meghatározott – szabálytalanság gyanúját észleli, haladéktalanul köteles értesíteni az intézményvezetőt;
b)	amennyiben az intézményvezető észleli a szabálytalanság gyanúját, köteles erről a felügyeleti szerv vezetőjét haladéktalanul tájékoztatni, illetve a felügyeleti szerv vezetőjének érintettsége esetén gondoskodni a megfelelő intézkedések meghozataláról, illetve az eljárások megindításáról;

8.	A büntető, szabálysértési, kártérítési, illetve fegyelmi eljárások

8.1.		A büntetőeljárás megindítása:

A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 10. § (1.) bekezdése szerint bűncselekmény az a szándékosan, vagy – ha a törvény a gondatlan elkövetést is bünteti – gondatlanságból elkövetett cselekmény, amely veszélyes a társadalomra, és amelyre a törvény büntetés kiszabását rendeli. A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. Törvény (a továbbiakban Be.) 6. § (1.) bekezdése kimondja, hogy a bíróságnak, az ügyésznek és a nyomozóhatóságnak kötelessége a törvényben foglalt feltételek megléte esetén büntetőeljárást megindítani.
A Be. 171. § (2) bekezdése előírja, hogy a hivatalos személy köteles a hatáskörében tudomására jutott bűncselekményt feljelenteni. A feljelentést rendszerint az ügyészségnél, vagy a nyomozati hatóságnál kell megtenni.

8.2.		Szabálysértési eljárás:

A szabálysértésekről szóló LXIX. Törvény 1. § (1) szerint szabálysértés az a jogellenes, tevékenységben, vagy mulasztásban megnyilvánuló cselekmény, melyet törvény, kormányrendelet, vagy önkormányzati rendelet szabálysértésnek nyilvánít és amelynek elkövetőit az e törvényben meghatározott joghátrány fenyeget.
A törvény második része foglalkozik részletesen a szabálysértési eljárással, a 82. § (1) bekezdése kimondja, hogy szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése, vagy tudomása alapján indulhat meg.

8.3.	Kártérítési eljárás:

A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 339. § (1) bekezdése kimondja, hogy aki másnak jogellenesen kárt okoz köteles azt megtéríteni. Mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az adott helyzetben általában elvárható.
A kártérítési eljárás megindítására a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény rendelkezései (elsősorban az XXIII. Fejezet, a munkaviszonyból és a munkaviszony jellegű jogviszonyból származó perek) az irányadók. Kártérítési felelősség tekintetében irányadók továbbá a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. Törvény (Mt.), a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. Törvény (Ktv.), a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. Törvény (Kjt.) megfelelő rendelkezései.

8.4.	Fegyelmi eljárás:

Fegyelmi eljárás, illetve felelősség tekintetében az Mt., a Ktv., a Kjt. megfelelő rendelkezései az irányadók.

III.	 számú melléklet

Adatkezelési szabályzat

Adatvédelmi szabályzat

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. Törvény, a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. Törvény (továbbiakban: „Avtv.” ), a közoktatásról szóló 1993.  évi LXXIX törvény (továbbiakban: „Ktv”), valamint a nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 9.) MKM rendelet (továbbiakban „MKM rendelet” alapján a Berzeviczy Gergely Közgazdasági és Két Tanítási Nyelvű Külkereskedelmi Szakközépiskola az Adatvédelmi Szabályzatban meghatározottak szerint szabályozza az adatok védelmével és nyilvánosságra hozatalával kapcsolatos eljárásokat.

I. Általános szabályok 

A Szabályzat célja

A cél egyrészt biztosítani az alkotmányos jogok érvényesülését az intézményben folyó munkavégzés során, másrészt biztosítani az előírt feladatok ellátása keretében az adatvédelem szabályainak, valamint a tanulók, szülők, és az intézményi alkalmazottak tájékoztatására vonatkozó előírások betartását, továbbá eleget tenni a Ktv-ben foglalt kötelezettségnek, illetve biztosítani az adatkezeléssel kapcsolatos jogok érvényesülését.

II. A szabályzat hatálya

A szabályzat szervezeti, személyi hatálya
A szabályzat hatálya kiterjed:

a)	az intézmény minden belső szervezeti egységére, illetőleg minden dolgozójára, amely vagy, aki személyes, valamint közérdekű adatok kezelésével, tárolásával, szolgáltatásával, stb. kapcsolatos tevékenységet lát el, illetőleg ilyen adatokat tartalmazó dokumentumokat (tájékoztatókat, jelentéseket, stb.) készít.

b)	bármely azonosított vagy azonosítatlan személyre vonatkozó információra. Annak eldöntésére, hogy egy személy azonosítható-e vagy sem, figyelembe kell venni minden lehetséges eszközt, amely valószínűsíthetően felhasználható az adott személy azonosítására.

A szabályzat tárgyi hatálya
A szabályzat előírásait alkalmazni kell az intézmény szervezeti egységei által vezetett nyilvántartások, adatbázisok és valamennyi egyedileg kezelt adat, illetőleg dokumentum esetében.

III. Értelmező rendelkezések

Az egyes fogalmak meghatározására a jogszabályi megfogalmazás, vagy annak részbeni átvételével kerül sor.

Személyes adat: bármely meghatározott természetes személlyel kapcsolatba hozható adat, az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés. A személy különösen akkor tekinthető azonosíthatónak, ha őt – közvetlenül vagy közvetve – név, azonosító jel, illetőleg egy vagy több, fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző fegyelmi kártérítési, büntetőjogi felelősségre való tényező alapján azonosítani lehet.

Közérdekű adat: az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat fogalma alá nem eső adat.

Különleges adat: faji eredetre, a nemzeti és etnikai kisebbséghez tartozásra, a politikai véleményre vagy pártállásra, a vallásos vagy más világnézeti meggyőződésre, az érdekképviseleti szervezeti tagságra, az egészségi állapotra, a kóros szenvedélyre, a szexuális életre vonatkozó, valamint a bűnügyi személyes adat.

Nyilvánosságra hozatal: ha az adatot bárki számára hozzáférhetővé teszik.

Közérdekből nyilvános adat: minden olyan, természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet kezelésében lévő vagy rá vonatkozó, a közérdekű adat fogalma alá nem tartozó adat, melynek nyilvánosságra hozatalát vagy hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli.

Kötelezően közzéteendő közérdekű adat: a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló, 1992. évi LXIII. Törvény 19. § (2) bekezdésében meghatározott körbe tartozó szervezet által kezelt és az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény szerint és végrehajtási rendeletében szabályozott módon nyilvánosságra hozandó adat.

Hozzájárulás: az érintett kívánságának önkéntes és határozott kinyilvánítása, amely megfelelő tájékoztatáson alapul, és amellyel félreérthetetlen beleegyezését adja a rá vonatkozó személyes adatok – teljes körű vagy egyes műveletekre kiterjedő – kezeléséhez.

Tiltakozás: az érintett nyilatkozata, amellyel személyes adatainak kezelését kifogásolja, és az adatkezelés megszüntetését, illetve a kezelt adatok törlését kéri.

Adatkezelő: az intézmény, illetve az a belső szervezeti egység, amely a személyes, illetőleg a közérdekű adatok körébe tartozó adatok, dokumentumok kezelését, szolgáltatását ellátja.

Adatkezelés: az alkalmazott eljárástól függetlenül adatokon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, így például az adatok gyűjtése, felvétele, rögzítése, tárolása, felhasználása, összekapcsolása, szolgáltatása, megjelenítése, stb.

Adattovábbítás: ha az adatot meghatározott harmadik személy számára hozzáférhetővé teszik. 

Adatközlő: az intézmény azon belső szervezeti egysége, amely az adatfelelős által szolgáltatott adatokat a jogszabályokban meghatározott módon közzéteszi.
Adatmegsemmisítés: az adatok, az adathordozók fizikai megsemmisítése, felismerhetetlenné tétele olyan módon, hogy helyreállításuk nem lehetséges.

Adattörlés: az adatok felismerhetetlenné tétele oly módon, hogy a helyreállításuk többé nem lehetséges.

Adatbázis: számítógépes adatállomány, amelyet megfelelő fejlesztő szoftverrel hoztak létre, előre meghatározott struktúrában, és a benne tárolt információk adatbázis kezelő szoftverrel kezelhetők, illetőleg érhetők el.

Adat: a természetes vagy mesterséges objektumok, folyamatok, állapotok jellemzői illetőleg azok részleteinek érzékelhető formában történő megjelenítése. Adat tágabb értelemben jelenthet szöveget, számot, rajzot, térképi részleteket vagy bármely más információt a megjelenésre való tekintet nélkül.

Adatfelelős: az intézmény azon belső szervezeti egységének a dolgozója, aki köteles tevékenységével, feladatkörével kapcsolatban gondoskodni az adatok jogszabályi előírásoknak megfelelő előállításáról, azok ellenőrzéséről, folyamatos szolgáltatásáról. A belső szervezeti egység dolgozója  felelős az adatok tartalmáért és határidőre történő szolgáltatásáért.

Adatvédelem: az adatokhoz való illetéktelen hozzáférés, a meghibásodás, a megsemmisülés, stb. megakadályozása. A személyes adatok esetében kiegészül az adott személy személyes adatai jogellenes gyűjtése, kezelése, tárolása, felhasználása elleni védelemmel.

Harmadik személy: olyan természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, amely vagy, aki nem azonos az érintettel, az adatkezelővel vagy az adatfeldolgozóval.

Intézmény: adott intézmény neve.

Tanulói viszony: a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény alkalmazásában, az óvodai nevelésben való részvétel, a tanulói jogviszony és a tanulószerződéses jogviszony. 

IV. Nyilvántartható és kezelhető adatok köre

Ktv. alapján a közoktatási intézményben meghatározott adatokat kell nyilvántartani és kezelni a következők szerint:

4.1.		Az alkalmazottak adatai:

•	Név, születési hely és idő, állampolgárság,
•	Lakóhely, tartózkodási hely, telefonszám, azonosító szám,
•	Munkaviszonyra, közalkalmazotti jogviszonyra vonatkozó adatok:
-	iskolai végzettség, szakképesítés, alkalmazási feltételek igazolása,
-	munkában töltött idő, közalkalmazotti jogviszonyba beszámítható idő, besorolással kapcsolatos adatok,
-	az alkalmazott által kapott kitüntetések, díjak és más elismerések, címek,
-	munkakör, munkakörbe nem tartozó feladatra történő megbízás, munkavégzésre irányuló további jogviszony, fegyelmi büntetés, kártérítésre kötelezés,
-	munkavégzés ideje, túlmunka ideje, munkabér, illetmény, továbbá az azokat terhelő tartozás és annak jogosultja,
-	szabadság, kiadott szabadság,
-	alkalmazott részére történő kifizetések és azok jogcímei,
-	az alkalmazott részére adott juttatások és azok jogcímei,
-	az alkalmazott munkáltatóval szemben fennálló tartozásai, azok jogcímei,
-	a többi adat az érintett hozzájárulásával.

A felsorolt adatokat a magasabb vezető tekintetében a munkáltatói jog gyakorlója (Budapest Főváros Önkormányzata) kezeli.

Az adatok továbbíthatók: a fenntartónak, kifizetőhelynek, bíróságnak, rendőrségnek, ügyészségnek, helyi önkormányzatnak, államigazgatási szervnek, a munkavégzésre 
vonatkozó rendelkezések ellenőrzésére jogosultaknak, a nemzetbiztonsági szolgálatnak.

4.2.	A gyermekek, tanulók adatai:

•	gyermek, tanuló neve, születési helye és ideje, állampolgársága, lakóhelyének, tartózkodási helyének címe, telefonszáma, nem magyar állampolgár esetén a Magyar Köztársaság területén való tartózkodás jogcíme és a tartózkodásra jogosító okirat megnevezése, szám:
•	szülő neve, lakóhelye, tartózkodási helye, telefonszáma;
•	a gyermek óvodai fejlődésével kapcsolatos adatok;
•	a tanulói jogviszonnyal kapcsolatos adatok:
-	felvételivel kapcsolatos adatok,
-	a tanuló magatartásának, szorgalmának és tudásának értékelése és minősítése, vizsgaadatok,
-	a tanulói fegyelmi és kártérítési ügyekkel kapcsolatos adatok,
-	a sajátos nevelési igényre vonatkozó adatok,
-	beilleszkedési, tanulási, magatartási, magatartási nehézségekkel küzdő gyermek, tanuló rendellenességére vonatkozó adatok,
-	beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermek, tanuló rendellenességére vonatkozó adatok,
-	a tanuló- és gyermekbalesetre vonatkozó adatok,
-	a tanuló diákigazolványának sorszáma,
-	a tanuló azonosító száma
-	a tankönyvellátással kapcsolatos adatok
-	a többi adat az érintett hozzájárulásával.

A 4.2. pontban felsorolt adatok a Ktv. által meghatározott célból továbbíthatók:
-	fenntartó, bíróság, rendőrség, ügyészség, önkormányzat, államigazgatási szerv, nemzetbiztonsági szolgálat részére valamennyi adat,
-	sajátos nevelési igényre, a beilleszkedési zavarra, tanulási nehézségre, magatartási rendellenességre vonatkozó adatok a pedagógiai szakszolgálat intézményeitől a nevelési-oktatási intézménynek, illetve vissza
-	iskolába lépéshez szükséges adatok 
-	a magatartás, szorgalom és tudás értékelésével kapcsolatos adatok az érintett osztályon belül, a nevelőtestületen belül, a szülőnek a vizsgabizottságnak, a gyakorlati képzés szervezőjének, a tanulószerződés kötőjének, illetve, ha az értékelés nem az iskolában történik, az iskolának, iskolaváltás esetén az új iskolának, a szakmai ellenőrzés végzőjének,
-	a diákigazolvány – jogszabályban meghatározott – kezelője részére a diákigazolvány kiállításához szükséges valamennyi adat,

-	az egészségügyi, iskola-egészségügyi feladatot ellátó intézménynek a gyermek, tanuló egészségügyi állapotának megállapítása céljából,
-	a családvédelemmel foglalkozó intézménynek, szervezetnek, gyermek- és ifjúságvédelemmel foglalkozó szervezetnek, intézménynek a gyermek, tanuló veszélyeztetettségének feltárása, megszüntetése céljából,
-	az állami vizsgák alapján kiadott bizonyítványokat nyilvántartó szervezetnek a bizonyítványok nyilvántartása céljából, továbbá a nyilvántartó szervezettől a felsőfokú felvételi kérelmeket nyilvántartó szervezethez, 
-	a tankönyvforgalmazókhoz, a külön törvényben meghatározott körben és célból.

4.3.		Egyéb nyilvántartható adatok:

A nevelési-oktatási intézmény nyilvántartja azokat az adatokat, amelyek a jogszabályokban biztosított kedvezményekre való igényjogosultság elbírálásához és igazolásához szükségesek.
E célból azok az adatok kezelhetők, amelyekből megállapítható a jogosult személye és a kedvezményre való jogosultsága.

V. Az adatok kezelésével, továbbításával kapcsolatos szabályok

5.1.		Titoktartási kötelezettség

5.1.1.	Titoktartási kötelezettség terheli:

-	az intézmény valamennyi pedagógusát,
-	a nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő alkalmazottakat,
-	azt aki közreműködik a gyermek, tanuló felügyeletének az ellátásában (továbbiakban együttesen „pedagógus”)

A Ktv. 42. §-ának (5) bekezdése alapján az iskola gondoskodik a reá bízott tanulók felügyeletéről. A Ktv. 121. §-a (1) bekezdésének 11. pontja alapján felügyelet alatt a tanuló testi épségének megóvásáról és erkölcsi védelméről történő gondoskodást kell érteni a nevelési-oktatási intézménybe történő belépéstől annak jogszerű elhagyásáig terjedő időben, továbbá a nevelési, illetve a pedagógiai program részeként tartott kötelező, a nevelési-oktatási intézményen kívüli foglalkozások, programok ideje alatt.

A felügyelet megszervezése a nevelési-oktatási intézmény feladata, melynek ellátásában nemcsak a pedagógus munkakörben foglalkoztatottak vehetnek részt. Ezért a titoktartásra vonatkozó rendelkezések kiterjednek minden olyan személyre, aki részt vesz a gyermek, tanuló felügyeletének az ellátásában.

Megjegyzés: A titoktartásra vonatkozó rendelkezések arra épülnek, hogy a tanulónak az iskolába történő beíratásával a közoktatásról szóló törvényben meghatározott jogviszony jön létre, amelynek az alanya a tanuló és a nevelési-oktatási intézmény, illetve a fiatalkorú szülője.
Mindenki más a jogviszonyon kívül álló harmadik személynek minősül, melyből következően velük szemben a pedagógust titoktartási kötelezettség terheli.
A titoktartási kötelezettség azokra az adatokra vonatkozik, amelyekről a felügyelet ellátásban való közreműködés során szerez tudomást a pedagógus, vagy a nevelési-oktatási intézmény más alkalmazottja.

Az, aki hivatásánál fogva titoktartásra kötelezett, megtagadhatja a vallomástételt, amennyiben a vallomás megtételével megsértené a titoktartási kötelezettségét. Ez a jogosultság fennáll a büntetőeljárásban (Be. 82. § (l) bekezdés c) pont), a polgári peres eljárásban (Pp. 170 § (1) bekezdés c) pont), valamint az államigazgatási eljárásban (Áe. 29. § (3) bekezdés b) pont).

Az intézmény a törvényben meghatározottakon túl a gyermekkel, tanulóval kapcsolatban nem közölhet adatot. A Ktv. 2. számú mellékletében felsoroltak alapján nyilvántartott adatokat az iskola nem továbbíthatja oly módon, hogy kiegészíti a kezelt adatokat az adatokból levonható következtetésekkel.

5.1.2.	A titoktartási kötelezettség nem terjed ki:

	- a nevelőtestületi értekezleten a nevelőtestület tagjainak egymásközti,
- a tanuló fejlődésével, értékelésével, minősítésével összefüggő megbeszélésre.

5.1.3.	A titoktartási kötelezettség kiterjed:

	- mindazokra, akik részt vettek a nevelőtestület ülésén.

5.2.	Intézményi adatkezelés:

A pedagógust hivatásánál fogva harmadik személyekkel szemben titoktartási kötelezettség terheli a tanulóval és családjával kapcsolatos minden olyan tényt, adatot, információt illetően, amelyről a tanulóval, a szülővel való kapcsolattartás során szerzett tudomást.

E kötelezettség független a foglalkoztatási jogviszony fennállásától, és annak megszűnése után, határidő nélkül fennmarad.

5.2.1.	Fiatalkorú tanuló szülőjével közölhető adat:

A fiatalkorú tanuló szülőjével minden, a gyermekével összefüggő adat közölhető, kivéve, ha az adat közlése súlyosan sértené vagy veszélyeztetné a tanuló érdekét. Az adat közlése akkor sérti vagy veszélyezteti súlyosan a tanuló érdekét, ha olyan körülményre (magatartásra, mulasztásra, állapotra) vonatkozik, amely a gyermek, tanuló testi, értelmi, érzelmi vagy erkölcsi fejlődését gátolja vagy akadályozza, és amelynek bekövetkezése szülői magatartásra, közrehatásra vezethető vissza.

5.2.2.	Nagykorú tanuló szülőjével közölhető adat:

A Ktv. 11. §-ának (6) bekezdésében meghatározottak alapján, ha a nagykorú tanuló önálló jövedelemmel nem rendelkezik, és a szülővel közös háztartásban él:
	- a tanulói jogviszony megszűnésével,
	- a kollégiumi tagsági viszony megszűnésével,
	- a tanuló tanulmányi kötelezettségének teljesítésével,
	- és a fizetési kötelezettséggel járó iskolai, kollégiumi döntésekről a szülőt is 
	   Értesíteni kell.

5.3.	Adattovábbítás, adatkezelés:

A titoktartási kötelezettség nem vonatkozik a tanulók adatainak jelen szabályzat 4.2. és az 5.1.2. pontjában meghatározott nyilvántartásra és továbbításra. Az intézmény a gyermekek, tanulók személyes adatait:
	- pedagógiai célból,
	- pedagógiai célú habilitációs és rehabilitációs feladatok ellátása céljából,
	- gyermek- és ifjúságvédelmi célból,
	- iskola-egészségügyi célból,
	- a Ktv.-ben meghatározott nyilvántartások céljából,
A célnak megfelelő mértékben, célhoz kötötten kezelheti.

A Ktv.-ben meghatározottakon túlmenően az intézmény a tanulóval kapcsolatban adatokat nem közölhet.

A pedagógus, illetve a nevelő és oktató munkát segítő alkalmazott az iskola igazgatója útján – a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény 17. §-ára is tekintettel – köteles az illetékes gyermekjóléti szolgálatot haladéktalanul értesíteni, ha megítélése szerint a gyermek, a fiatalkorú tanuló – más vagy saját magatartása miatt – súlyos veszélyhelyzetbe kerülhet vagy került. Ebben a helyzetben az adattovábbításhoz az érintett, illetve az adattal kapcsolatosan egyébként rendelkezésre jogosult beleegyezése nem szükséges.

Az intézmény az alkalmazottak személyes adatait csak a foglalkoztatással, juttatások, kedvezmények, kötelezettségek megállapításával és teljesítésével, állampolgári jogok és kötelezettségek teljesítésével kapcsolatosan, nemzetbiztonsági okokból, a Ktv.-ben meghatározott nyilvántartások kezelése céljából, a célnak megfelelő mértékben, célhoz kötötten kezelhetik.

Adattovábbításra az iskola igazgatója és – a meghatalmazás keretei között - az általa meghatalmazott vezető vagy más alkalmazott jogosult.
5.4.	Önkéntes adatszolgáltatás esetén:
-	a tanulót,
-	fiatalkorú tanuló esetén a szülőt
is tájékoztatni kell arról, hogy az adatszolgáltatásban való részvétel nem kötelező. Fiatalkorú tanulónak az önkéntes adatszolgáltatásba történő bevonásához be kell szerezni a szülő engedélyét.

5.5.	Az adatok statisztikai célú felhasználása

Az adatok statisztikai célra felhasználhatók, és statisztikai felhasználás céljára személyazonosításra átadhatók.

5.6.	Intézményi adatkezelés és szolgáltatás:

Az intézmény jogszabályban előírt nyilvántartásokat köteles vezetni, és az Országos Statisztikai adatgyűjtési programban, illetve a helyi önkormányzati rendeletben meghatározott adatokat köteles szolgáltatni.
Az intézmény – a jogszabályban meghatározottak szerint – kivizsgálja és nyilvántartja
-	a tanuló- és gyermekbaleseteket,
-	teljesíti az előírt bejelentési kötelezettséget,
-	és a balesetről készített jegyzőkönyvet megküldi főjegyzőjének.

Az intézmény (Ktv. 20-22. §, továbbá a 30. §-a alapján) a közoktatás feladatainak ellátásában közreműködő nem közoktatási intézmény köteles a közoktatás információs rendszerébe bejelentkezni, és a közoktatás információs rendszere részére adatokat szolgáltatni.

A Ktv. lehetővé teszi, hogy az emeltszintű érettségi vizsga és a felsőoktatási felvételi eljárás összekapcsolódjon, ezért a felsőfokú tanulmányok megkezdéséhez szükség van az érettségin elért adatok továbbítására.

Az intézmény köteles bejelentkezni, és adatot szolgáltatni a közoktatás informácós rendszerének.

Az adatkezelés időtartama nem haladja meg az irattári őrzési időt.

Az iskolai nyomtatványok – az év végi bizonyítvány és az állami vizsga teljesítéséről kiállított bizonyítvány kivételével – az Oktatási Minisztérium által jóváhagyott rendszer alkalmazásával, a személyiségi, adatvédelmi és biztonságvédelmi követelmények megtartásával elektronikus úton is elkészíthetők és tárolhatók. A bizonyítvány kiállításának alapjául szolgáló nyomtatványt azonban nyomtatott formában is elő kell állítani, és meg kell őrizni.

A kiadott érettségi bizonyítványokról és a szakképesítést tanúsító bizonyítványokról – a vizsgaszabályzatban meghatározottak szerint – központi nyilvántartást kell vezetni.

5.7.	A pedagógus-igazolvány:

A munkáltató a pedagógus-munkakörben, a pedagógiai előadó és pedagógiai szakértői munkakörben, továbbá a gyermek- és ifjúságvédelmi felelős, a szabadidő-szervező és a pedagógiai felügyelő munkakörben foglalkoztatottak részére – kérelemre – pedagógusigazolványt ad ki.

A pedagógusigazolványt a Közoktatási Információs Iroda készítteti el és küldi meg a munkáltatónak. A pedagógusigazolvány tartalmazza továbbá az igazolvány számát, a jogosult aláírását.

A pedagógusigazolványt jogszabályban meghatározottak szerint kell igényelni. Az igényléshez szükséges adatok a pedagógusigazolvány elkészítéséhez továbbíthatók. A pedagógusigazolvány elkészítője az adatokat az igazolvány érvényességének megszűnését követő öt évig kezelheti. Az adatkezelés kizárólagosan a pedagógusigazolvány elkészítését, az adatok tárolását és a Közoktatási Információs Irodával történő egyeztetését foglalja magában.

5.8.	 A diákigazolvány: 

Az iskola a tanuló részére – kérelemre – diákigazolványt ad ki. A diákigazolványt a Közoktatási Információs Iroda készítteti el, és küldi meg az iskolán keresztül a jogosult részére.

A diákigazolvány tartalmazza:
	- a tanuló nevét,
	- születési helyét és idejét,
	- lakcímét, tartózkodási helyét, állampolgárságát,
	- a tanuló aláírását,
	- cselekvőképtelen tanuló esetén a szülő aláírását,
	- a tanuló fényképét,
	- azonosító számát,
	- az iskola nevét és címét.

A diákigazolványon a kedvezmények igénybevételéhez szükséges további – nem személyes adatok – is feltüntethetők. A diákigazolványt a jogszabályban meghatározottak szerint kell igényelni. Az elkészítéshez szükséges adatok a diákigazolvány elkészítőjéhez továbbíthatók. A diákigazolvány elkészítője az adatok kezelheti, az igazolvány érvényességének megszűnését követő öt évig. Az adatkezelés kizárólagosan a diákigazolvány elkészítését, az adatok tárolását és a Közoktatási Információs Irodával történő egyeztetését foglalja magában.